29

Administrativen sad Varna on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Miten on tulkittava [arvonlisäverodirektiivin] 168 artiklassa säädettyä edellytystä ’käytetään’ ja – arvioitaessa sitä, syntyikö vähennysoikeus alun perin – mihin ajankohtaan mennessä tämän edellytyksen on täytyttävä: jo verokaudella, jona tavarat hankittiin tai palvelut vastaanotettiin, vai riittääkö, että se täyttyy tulevalla verokaudella? 2) Onko [arvonlisäverodirektiivin] 168 ja 176 artiklan perusteella kansallisen oikeussäännön – [ZDDS:n] 70 §:n 1 momentin 2 kohdan – kaltainen säännös sallittu, kun siinä sallitaan etukäteen sellaisten tavaroiden ja palvelujen jättäminen vähennysoikeuden ulkopuolelle, jotka on tarkoitettu ’vastikkeettomiin liiketoimiin tai verovelvollisen liiketoimintaan kuulumattomiin tarkoituksiin’? 3) Mikäli toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko [arvonlisäverodirektiivin] 176 artiklaa tulkittava siten, että jäsenvaltio, joka on halunnut käyttää sille myönnettyä mahdollisuutta jättää tietyt tavarat ja palvelut vähennysoikeuden ulkopuolelle ja joka on määritellyt menojen ryhmät täsmentämällä, että ’tavarat tai palvelut on tarkoitettu vastikkeettomiin liiketoimiin tai verovelvollisen liiketoimintaan kuulumattomiin tarkoituksiin, lukuun ottamatta [ZDDS:n] 70 §:n 3 momentissa tarkoitettuja tapauksia’, on täyttänyt edellytyksen, jonka mukaan on esitettävä ryhmä riittävällä tavalla määriteltyjä tavaroita ja palveluja eli määriteltävä ne niiden luonteen mukaan? 4) Kolmanteen kysymykseen annettavan vastauksen perusteella kysytään, miten on arvioitava verovelvollisen hankkimien tavaroiden tai palvelujen tarkoitusta (käyttötarkoitus tai tuleva käyttötarkoitus) [arvonlisäverodirektiivin] 168 ja 173 artiklan kannalta, eli onko se edellytys sille, että vähennysoikeus alun perin syntyy, vai peruste verovähennyksen oikaisemiselle? 5) Mikäli tarkoitusta (käyttötarkoitusta) on pidettävä verovähennyksen oikaisemisen perusteena, miten on tulkittava [arvonlisäverodirektiivin] 173 artiklan säännöstä: säädetäänkö siinä oikaisun tekemisestä myös niissä tapauksissa, joissa tavarat ja palvelut käytetään ensin verottomaan toimintaan tai niitä ei hankinnan jälkeen ylipäänsä käytetä mutta ne ovat kuitenkin yrityksen käytettävissä ja ne otetaan jonkin verokauden aikana hankinnan jälkeen verovelvollisen verollisen toiminnan piiriin? 6) Mikäli [arvonlisäverodirektiivin] 173 artiklaa pitäisi tulkita siten, että siinä säädetty oikaisu koskee myös tapauksia, joissa tavaroita tai palveluja käytetään niiden hankinnan jälkeen aluksi verottomaan toimintaan tai niitä ei käytetä lainkaan mutta ne otetaan myöhemmin verovelvollisen verolliseen toimintaan, onko silloin – kun otetaan huomioon [ZDDS:n] 70 §:n 1 momentin 2 kohdan mukainen rajoitus ja se, että [ZDDS:n] 79 §:n 1 ja 2 momentin mukaan oikaisuja voidaan tehdä vain niissä tapauksissa, joissa tavarat, joiden alkuperäinen käyttötarkoitus täyttää vähennyksen edellytykset, otetaan myöhemmin sellaiseen käyttöön, joka ei täytä näitä edellytyksiä – katsottava, että jäsenvaltio on täyttänyt velvollisuutensa säätää vähennysoikeudesta kaikkien verovelvollisten osalta mahdollisimman luotettavasti ja oikein? 7) Edellisiin kysymyksiin saatavien vastausten perusteella kysytään, onko katsottava, että [ZDDS:n] mukaisesti rekisteröity verovelvollinen on oikeutettu vähentämään toisen verovelvollisen hänelle luovuttamien tavaroiden tai suorittamien palveluiden ostoihin sisältyvän veron sen verokauden aikana, jona ne luovutettiin tai suoritettiin hänelle ja verosaatava on syntynyt, [ZDDS:ssä] säädetyn vähennysoikeutta koskevan rajoituksen tai verovähennyksen oikaisun mukaan pääasian oikeudenkäynnin kaltaisissa olosuhteissa, kun otetaan huomioon [arvonlisäverodirektiivin] 168 artikla?”