ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Unionin yleisen tuomioistuimen määräys (seitsemäs jaosto) 21.3.2011 – Milux vastaan SMHV (REFLUXCONTROL ym.)

(asiat T‑139/10, T‑280/10–T‑285/10 ja T‑349/10–T‑352/10)

Yhteisön tavaramerkki – Kantajaa edustava asianajaja ei ole kolmas osapuoli – Tutkimatta jättäminen

Oikeudenkäyntimenettely – Kannekirjelmä – Muotomääräykset – Allekirjoittajana on asianajaja, joka on kantajaan nähden kolmas henkilö – Kantajayhtiö, jota edustaa asianajaja, joka on myös sen johtaja – Tutkimatta jättäminen (Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ensimmäinen, kolmas ja neljäs kohta ja 21 artiklan ensimmäinen kohta; unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta) (ks. 20, 21, 25 ja 26 kohta)

Aihe

Kanteet SMHV:n neljännen valituslautakunnan 13.1.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1134/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin REFLUXCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-139/10), 29.4.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1432/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin ANEURYSMCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-280/10), 29.4.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1433/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin APPETITECONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-281/10), 8.6.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1434/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin STOMACONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-282/10), 17.6.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1435/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin BMICONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-283/10), 3.6.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1438/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin IMPLANTCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-284/10), 29.4.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1444/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin CHEMOCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-285/10), 29.6.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1436/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin OVUMCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-349/10), 2.7.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1437/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin HEARTCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-350/10), 28.7.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1439/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin VESICACONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-351/10) ja 28.7.2010 tekemästä päätöksestä (asia R 1443/2009-4), joka koskee hakemusta sanamerkin RECTALCONTROL rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi (asia T-352/10)

Asian tiedot

Yhteisön tavaramerkin hakija: Milux Holding SA Kyseessä olevat yhteisön tavaramerkit: Sanamerkit REFLUXCONTROL, ANEURYSMCONTROL, APPETITECONTROL, STOMACONTROL, BMICONTROL, IMPLANTCONTROL, CHEMOCONTROL, OVUMCONTROL, HEARTCONTROL, VESICACONTROL ja RECTALCONTROL luokkiin 9, 10 ja 44 kuuluvia tavaroita ja palveluita varten Tutkijan ratkaisu: Yhteisön tavaramerkkiä koskevien hakemusten hylkääminen Valituslautakunnan ratkaisu: Valituksen hylkääminen





Ratkaisu

1) Asiat T-139/10, T-280/10–T-285/10 ja T-349/10–T-352/10 yhdistetään määräyksen antamista varten.

2) Kanteet jätetään tutkimatta.
Vaatimus sen Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) 7.12.2009 tekemän päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi, jossa tunnistettiin akryyliamidi erityistä huolta aiheuttavaksi aineeksi ja joka tehtiin kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18.12.2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (EUVL L 396, s. 1) 59 artiklan mukaisesti
Kun kyse on EAKR:n tilien oikaisemiseksi toteutettavaa rahoitusoikaisua koskevan päätöksen tekemiseen sovellettavasta komission määräajasta, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen N:o 1083/2006 100 artiklaa sovelletaan myös kautta 2007–2013 edeltäneisiin ohjelmiin noudattaen periaatetta, jonka mukaan menettelymääräyksiä on alettava soveltaa välittömästi niiden tultua voimaan. Näin ollen komission pitää noudattaa ennen 1.1.2007 aloitetun tukiohjelman alentamista koskevaa päätöstä tehdessään asetuksen N:o 1083/2006 100 artiklan 5 kohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa.

(ks. 72 ja 75 kohta)
Avainsanat

Oikeudenkäynnin kohde

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely – Kannekirjelmä – Muotovaatimukset – Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti – Yhteenveto kanneperusteista – Epäselvyys – Tutkimatta jättäminen (Unionin tuomioistuimen perussäännön 21 artiklan ensimmäinen kohta ja 53 artiklan ensimmäinen kohta; unionin yleisen tuomioistuimen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 17–20, 24 ja 25 kohta)

2. Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Käsite – Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia – Komission päätös, jolla ainoastaan annetaan tietoja unionin oikeustilasta ydinturvallisuuden alalla – Tutkimatta jättäminen (SEUT 263 artikla) (ks. 28–30 kohta)

3. Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Komission kieltäytyminen laiminlyöntikanteen nostamisesta ei kuulu kannekelpoisiin toimiin (SEUT 258 ja SEUT 263 artikla) (ks. 33 ja 34 kohta)

4. Laiminlyöntikanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Kannekelpoiset laiminlyönnit – Se, että komissio kieltäytyy pyytämästä jäsenvaltion suostumusta tiettyjen kantajan asiakirjojen toimittamiseen – Toimimisvelvoitetta ei ole – Asianmukainen oikeussuojakeino – Kumoamiskanne – Laiminlyöntikanteen tutkimatta jättäminen (SEUT 263 ja SEUT 265 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2011 7 ja 8 artikla) (ks. 41–45 kohta)

Oikeudenkäynnin kohde

Aihe

Pääasiallisesti vaatimus yhtäältä 25.3.2010 tehdyn komission päätöksen, jolla lopetettiin Mochovcen ydinvoimalan (Slovakian tasavalta) kolmatta ja neljättä yksikköä koskevaa laajennushanketta koskevan kantajan kantelun käsittely, kumoamiseksi ja toisaalta vaatimus siitä, että on todettava, että komissio on syyllistynyt SEUT 265 artiklassa tarkoitettuun laiminlyöntiin, koska kaikkia pyydettyjä kyseistä hanketta koskevia asiakirjoja ei ole toimitettu kantajalle, millä rikotaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, s. 43)

Päätöksen päätösosa

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.

2) Land Wien velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
4

Kantaja Simba Toys GmbH & Co. KG esitti 15.11.2006 riidanalaista tavaramerkkiä koskevan mitättömäksi julistamista koskevan vaatimuksen asetuksen N:o 40/94 51 artiklan 1 kohdan a alakohdan (josta on tullut asetuksen N:o 207/2009 52 artiklan 1 kohdan a alakohta, josta puolestaan on tullut asetuksen 2017/1001 59 artiklan 1 kohdan a alakohta), luettuna yhdessä asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohdan (josta on tullut asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohta, josta puolestaan on tullut asetuksen 2017/1001 7 artiklan 1 kohdan a–c ja e alakohta) kanssa, nojalla.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne – Kanne, joka tosiasiassa koskee luonteeltaan sopimusoikeudellista oikeusriitaa – Toimielin käyttää sopimussuhteeseen perustuvia oikeuksia yhden sopimuspuolen puolesta ja lukuun – Unionin tuomioistuinten toimivallan puuttuminen – Tutkimatta jättäminen

(EY 230 ja EY 249 artikla)

Tiivistelmä

Unionin tuomioistuimet tutkivat EY 230 artiklan nojalla toimielinten sellaisten toimien laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin muuttaen näiden oikeusasemaa selvästi. Tämä toimivalta koskee vain EY 249 artiklassa tarkoitettuja toimia, joita toimielinten on tehtävä perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten täyttyessä.

Sitä vastoin toimielinten tekemät toimet, jotka liittyvät puhtaasti sopimusoikeudelliseen asiayhteyteen, josta niitä ei voida erottaa, eivät luonteensa puolesta kuulu niihin EY 249 artiklassa tarkoitettuihin toimiin, joiden kumoamista voidaan vaatia unionin tuomioistuimilta EY 230 artiklan nojalla.

Toimielimen sopimusoikeudellisessa asiayhteydessä tekemä toimi voidaan kuitenkin erottaa kyseisestä asiayhteydestä yhtäältä, kun toimielin on tehnyt sen omaa toimivaltaansa käyttäessään, ja toisaalta, kun toimella on sellaisenaan sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa sen kohteen etuihin, eli se voi siten olla kumoamiskanteen kohteena. Tällaisissa olosuhteissa kantajan nostama kumoamiskanne on otettava tutkittavaksi. Tässä yhteydessä ”toimielimen oma toimivalta” pitää ymmärtää sellaiseksi joko perustamissopimuksiin tai johdettuun oikeuteen perustuvaksi toimivallaksi, joka liittyy julkisen vallan käyttöön ja joka mahdollistaa siten kolmanteen osapuoleen kohdistuvien oikeuksien ja velvollisuuksien luomisen tai muuttamisen yksipuolisesti. Mikäli toimielin sitä vastoin käyttää sopimussuhteeseen perustuvia oikeuksia sellaisessa tilanteessa, jossa unionille on annettu valtuutus toimia yhden sopimusosapuolen puolesta ja lukuun, ei kyse ole toimielimen oman toimivallan käyttämisestä.

(ks. 24–26, 32 ja 33 kohta)
Välitoimista päättävän tuomarin määräys 5.2.2010 – De Post vastaan komissio

(asia T-514/09 R)

”Väliaikainen oikeussuoja — Julkiset hankinnat — Yhteisön tarjouspyyntömenettely — Täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus ja välitoimihakemus — Kiireellisyysedellytys ei täyty”

Väliaikainen oikeussuoja — Täytäntöönpanon lykkääminen — Välitoimet — Myöntämisedellytykset — Kiireellisyys — Vakava ja korjaamaton vahinko — Taloudellinen vahinko — Mahdollisuuden menettäminen, joka johtuu siitä, että tarjoaja jätetään tarjouskilpailumenettelyn ulkopuolelle (SEUT 278 ja SEUT 279 artikla; työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta) (ks. 25–35 kohta)

Aihe

Välitoimihakemus, jolla pyritään lähinnä ensinnäkin siihen, että päätöksen, jolla Euroopan unionin julkaisutoimisto myönsi tarjouspyynnössä nro 10234 ”Virallisen lehden, kirjojen, muiden aikakauslehtien sekä julkaisujen päivittäinen kuljetus ja jakelu” tarkoitetun sopimuksen Entreprise des postes et télécommunications Luxembourgille, täytäntöönpanoa lykätään, toiseksi siihen, että julkaisutoimisto velvoitetaan olemaan allekirjoittamatta kyseisessä tarjouspyynnössä mainittua sopimusta ja kolmanneksi – jos kyseinen sopimus on jo tehty – sen täytäntöönpanon lykkäämiseen siihen saakka, kunnes unionin yleinen tuomioistuin on antanut ratkaisun pääasiassa

Ratkaisu

1) Välitoimihakemus hylätään.

2) Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.

Välitoimista päättävän tuomarin määräys 5.2.2010 – De Post vastaan komissio

(asia T-514/09 R)

”Väliaikainen oikeussuoja — Julkiset hankinnat — Yhteisön tarjouspyyntömenettely — Täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus ja välitoimihakemus — Kiireellisyysedellytys ei täyty”

Väliaikainen oikeussuoja — Täytäntöönpanon lykkääminen — Välitoimet — Myöntämisedellytykset — Kiireellisyys — Vakava ja korjaamaton vahinko — Taloudellinen vahinko — Mahdollisuuden menettäminen, joka johtuu siitä, että tarjoaja jätetään tarjouskilpailumenettelyn ulkopuolelle (SEUT 278 ja SEUT 279 artikla; työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta) (ks. 25–35 kohta)

Aihe

Välitoimihakemus, jolla pyritään lähinnä ensinnäkin siihen, että päätöksen, jolla Euroopan unionin julkaisutoimisto myönsi tarjouspyynnössä nro 10234 ”Virallisen lehden, kirjojen, muiden aikakauslehtien sekä julkaisujen päivittäinen kuljetus ja jakelu” tarkoitetun sopimuksen Entreprise des postes et télécommunications Luxembourgille, täytäntöönpanoa lykätään, toiseksi siihen, että julkaisutoimisto velvoitetaan olemaan allekirjoittamatta kyseisessä tarjouspyynnössä mainittua sopimusta ja kolmanneksi – jos kyseinen sopimus on jo tehty – sen täytäntöönpanon lykkäämiseen siihen saakka, kunnes unionin yleinen tuomioistuin on antanut ratkaisun pääasiassa

Ratkaisu

1) Välitoimihakemus hylätään.
Asia T-456/07

Euroopan komissio

vastaan

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (CdT)

”Kumoamiskanne — Yhteisön eläkejärjestelmä — Käännöskeskuksen velvollisuus suorittaa maksuosuutensa järjestelmään varainhoitovuosilta 1998–2005 — Toimi, joka ei ole kannekelpoinen — Toimi, jolla ei ole oikeusvaikutuksia kolmansiin nähden — Tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvä puuttuminen”

Unionin yleisen tuomioistuimen määräys (kolmas jaosto) 12.2.2010 II ‐ 185

Määräyksen tiivistelmä

Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Käsite – Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia

(EY 230 artikla; neuvoston asetus N:o 2965/94)

Toimia, jotka voivat olla kumoamiskanteen kohteena, ovat vain sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa jonkin kolmannen osapuolen etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi. Jotta voitaisiin määritellä, voiko kumottavaksi vaadittu toimenpide olla kumoamiskanteen kohteena, tarkastelun kohteeksi on otettava tämän toimenpiteen asiasisältö, koska sillä, missä muodossa toimi toteutetaan tai päätös tehdään, ei lähtökohtaisesti ole tältä kannalta merkitystä. Ainoastaan toimi, jolla sen toteuttaja määrittää kantansa yksiselitteisesti ja lopullisesti sellaisessa muodossa, että toimen luonne on yksilöitävissä, on päätös, josta voidaan nostaa kumoamiskanne, kuitenkin sillä edellytyksellä, että tällä päätöksellä ei vahvisteta aikaisempaa toimea. Sitä vastoin kirjallinen mielipiteenilmaisu tai pelkkä aikomuksen ilmaiseminen ei voi olla päätös, josta voidaan nostaa kumoamiskanne, koska sillä ei ole oikeusvaikutuksia eikä sen tarkoituksena ole oikeusvaikutusten luominen.

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (CdT) on elin, joka on perustettu asetuksella N:o 2965/94. Käännöskeskuksen johtajan ja tämän elimen johtokunnan välisestä toimivallan jaosta, joka on otettu käyttöön asetuksen N:o 2965/94 9 ja 13–15 artiklalla, ilmenee, että periaatepäätöksen tekeminen siitä, että käännöskeskus suorittaa maksuosuuden yhteisön eläkejärjestelmään, kuuluu johtokunnan toimivaltaan. Johtokunta voi siis tehdä päätöksen, joka voi vaikuttaa kolmansien osapuolten oikeusasemaan eli yhteisön taloudellisiin etuihin.

Lausunnon muodossa esitetty johtokunnan kannanotto, jossa johtokunta ainoastaan ilmoittaa komissiolle, ettei se katso komission antaneen tyydyttävää vastausta sen toistuviin pyyntöihin täsmentää oikeusperusta, johon komissio nojautui vaatiessaan työnantajan maksuosuuksien suorittamista yhteisöjen eläkejärjestelmään, ja jonka lopussa esitetään kehotus jatkaa keskustelua ja ehdotus menettelystä, jolla erimielisyys voitaisiin ratkaista, ei kuitenkaan ole lopullinen eikä sillä ole voinut olla sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voisivat vaikuttaa kolmansien osapuolten etuihin eli tässä tapauksessa yhteisön taloudellisiin etuihin.

(ks. 52–55, 60, 62, 63 ja 66 kohta)
23

Tässä yhteydessä on hylättävä kantajan esittämä väite, jonka mukaan yhteisöjen tuomioistuin olisi edellä mainitussa asiassa Landtag Schleswig-Holstein vastaan komissio 8.2.2007 antamassaan määräyksessä nimenomaisesti tunnustanut, että sillä on oikeushenkilöllisyys. Määräyksen 9 kohdassa käytetään EY 230 artiklan neljännessä kohdassa mainittua käsitettä ”oikeushenkilö” vain vastaparina EY 230 artiklan toisessa kohdassa käytetyille käsitteille ”jäsenvaltio” ja ”yhteisön toimielin”, jotka mainitaan kyseisen määräyksen 8 kohdassa, sillä kantaja väitti yhteisöjen tuomioistuimelle esittämässään kannekirjelmässä, että sillä on jäsenvaltion asema kanteen nostamisen kannalta. Tästä seuraa, ettei yhteisöjen tuomioistuin ole edellä mainitussa kohdassa tarkoittanut tunnustaa kantajan oikeuskelpoisuutta vaan se on yksinomaan halunnut todeta, ettei kantaja voi nostaa suoraa kannetta yhteisöjen tuomioistuimessa, koska se ei ole jäsenvaltio eikä yhteisön toimielin ja että sen on näin ollen nostettava kyseisenlainen kanne ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Vain tämä tuomioistuin on toimivaltainen arvioimaan tällaisen kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset.
EY 230 artiklan viidennen kohdan sanamuodosta ilmenee, että päivä, jona toimesta saadaan tieto, on kanteen nostamista koskevan määräajan alkamispäivän perusteena toissijainen toimen julkaisemispäivään tai sen tiedoksiantamispäivään verrattuna.

Siltä osin kuin on kyse toimista, jotka julkaistaan asianomaisen toimielimen vakiintuneen käytännön mukaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseinen julkaiseminen ei ole niiden soveltamisen edellytys, tiedonsaamispäivää koskevaa perustetta ei voida soveltaa ja kanteen nostamisen määräaika alkaa kulua julkaisemispäivästä. Tällaisessa tilanteessa kolmas, jota asia koskee, voi perustellusti luottaa siihen, että kyseessä oleva toimi julkaistaan.

Siltä osin kuin on kyse toimesta, joka on [EY 88] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen N:o 659/1999 26 artiklan 3 kohdan nojalla julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kanteen nostamisen määräaika alkaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 102 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti kulua mainittua julkaisemista seuraavan neljännentoista päivän päätyttyä.

(ks. 18–22 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä koskevat toimet

(EY 230 artiklan neljäs kohta)

Tiivistelmä

Se, että päätös koskee kantajaa suoraan, edellyttää EY 230 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettuna kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä, että riidanalaisella yhteisön toimella on välittömiä vaikutuksia kantajan oikeusasemaan ja ettei se jätä niille, joille se on osoitettu ja joiden tehtävänä on sen täytäntöönpano, ollenkaan harkintavaltaa, koska täytäntöönpano on luonteeltaan puhtaasti automaattista ja se perustuu yksinomaan yhteisön lainsäädäntöön, eikä muita välittäviä sääntöjä sovelleta. Tämä merkitsee sitä, että jos toimenpiteet, joihin jäsenvaltion on ryhdyttävä sellaisen yhteisön toimen toimeenpanemiseksi, jonka toimielin osoittaa jäsenvaltioille, ovat luonteeltaan automaattisia tai jos kyseessä olevan toimen seuraukset eivät jätä sijaa epäilylle, toimi koskee suoraan kaikkia henkilöitä, joihin nämä toimenpiteet vaikuttavat. Jos toimessa sen sijaan jätetään jäsenvaltiolle mahdollisuus ryhtyä tai olla ryhtymättä toimenpiteisiin tai jos siinä ei velvoiteta sitä toimimaan tietyllä tavalla, nimenomaan jäsenvaltion toiminta tai toimimatta jättäminen koskee suoraan henkilöä, johon vaikutetaan, eikä toimi sellaisenaan.

Tältä osin koska päätöksellä 2004/69 vahvistetaan luontotyyppien suojelusta annetun direktiivin 92/43 mukaisesti sellainen luettelo alppivyöhykkeen luonnonmaantieteellisellä alueella olevista yhteisön tärkeänä pitämistä alueista, jolla osoitetaan yhteisön tärkeinä pitämiksi alueiksi Itävallassa sijaitsevia alueita, tämä päätös ei vaikuta maanomistajien oikeuksiin ja velvollisuuksiin eikä näiden oikeuksien käyttöön, koska sillä ei velvoiteta millään tavoin taloudellisia toimijoita tai yksityishenkilöitä ja koska siinä ei ole säännöksiä, jotka koskevat yhteisön tärkeinä pitämien alueiden suojelujärjestelmää, johon kuuluvat esimerkiksi suojelutoimenpiteet tai noudatettavat lupamenettelyt.

Samalla tavoin kyseisestä direktiivistä 92/43 ja muun muassa sen 4 ja 6 artiklasta johtuvia velvoitteita, joita asianomaisten jäsenvaltioiden on noudatettava, kun riidanalaisella päätöksellä on osoitettu yhteisön tärkeinä pitämät alueet, ei sovelleta suoraan kyseisiin toimijoihin, koska ne edellyttävät asianomaisen jäsenvaltion toimea sen täsmentämiseksi, millä tavoin se aikoo panna ne täytäntöön.

(ks. 58–60 ja 65 kohta)
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohdassa määrätään, että välitoimihakemuksessa on ilmoitettava seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaadittujen välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua (fumus boni juris). Näiden edellytysten on täytyttävä yhtä aikaa siten, että täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus on hylättävä, jos jokin niistä puuttuu. Välitoimista päättävän tuomioistuimen on myös tilanteen mukaan vertailtava esillä olevia intressejä.

Haetun välitoimen on oltava sillä tavalla väliaikainen, ettei sillä oteta ennalta kantaa riidanalaisiin oikeus- tai tosiseikkoihin eikä tehdä etukäteen tyhjiksi pääasiassa myöhemmin annettavan ratkaisun vaikutuksia.

Tässä kokonaisarvioinnissa välitoimista päättävällä tuomioistuimella on laaja harkintavalta, ja se voi asian ominaispiirteiden perusteella vapaasti päättää, miten ja millaisessa järjestyksessä se tutkii nämä erilaiset edellytykset, sillä yhteisön oikeudessa ei ole oikeussääntöä siitä, miten tuomioistuimen olisi arvioitava sitä. onko asiassa tarpeen määrätä välitoimia.

(ks. 37-39 kohta)

Viittaukset: asia C-149/95 P(R). komissio v. Atlantic Container Line ym.. 19.7.1995 (Kok. 1995, s. I-2165, 22 kohta); asia C-268/96 P(R), SCK ja FNK v. komissio. 14.10.1995 (Kok. 1995. s. I-4971. 30 kohta): asia C-445/00 R. Itävalta v. neuvosto. 23.2.2001 (Kok. 2001. s. I-1461. 73 kohta) ja asia T-120/01 R. De Nicola v. EIP. 9.8.2001 (Kok. H. 2001. s. I-A-171 ja II-783. 13 kohta).
4

Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17.5.1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (EYVL L 179, s. 1) 81 ja 82 artiklassa kumottiin asetus N:o 823/87 ja asetus N:o 2392/89 siten, että kumoaminen oli voimassa 1.8.2000 lähtien. Siirtymäkauden toimenpiteistä kunnes asetuksen N:o 1493/1999 mukaiset lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön 24.7.2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1608/2000 mukaan, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24.4.2002 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 699/2002 (EYVL L 109, s. 20), asetuksen N:o 1493/1999 tietyistä säännöksistä poiketen asetuksen N:o 823/87 tiettyjen säännöksen ja koko asetuksen N:o 2392/89 soveltamista on kuitenkin jatkettu 31.5.2002 saakka, kunnes asetuksen N:o 1493/1999 täytäntöönpanotoimenpiteet on saatettu päätökseen ja otettu käyttöön.