ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Asia C-78/95

Bernardus Hendrikman ja Maria Feyen

vastaan

Magenta Druck & Verlag GmbH

Hoge Raad der Nederlandenin esittämä ennakkoratkaisupyyntö

”Brysselin yleissopimus — 27 artiklan 2 kappaleen tulkinta — Tuomion tunnustaminen — Poisjääneen vastaajan käsite”

Julkisasiamies F. G. Jacobsin 4 päivänä heinäkuuta 1996 antama ratkaisuehdotus I-4945

Yhteisöjen tuomioistuimen (viides jaosto) 10 päivänä lokakuuta 1996 antama tuomio I-4960

Tuomion tiivistelmä

Tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden täytäntöönpanosta tehty yleissopimus – Tunnustaminen ja täytäntöönpano – Kieltäytymisperusteet – Haastehakemusta tai vastaavaa asiakirjaa ei ole annettu asianmukaisesti tiedoksi hyvissä ajoin vastaajalle, joka on jäänyt pois oikeudenkäynnistä – Poisjääneen vastaajan käsite – Yleissopimuksen soveltaminen vastaajaan, joka ei ollut tietoinen häntä vastaan käydystä oikeudenkäynnistä ja jota edusti asianajaja ilman vastaajan antamaa valtuutusta – Mahdollisuudella vaatia alkuperävaltiossa tuomion kumoamista puutteellisen edustuksen vuoksi ei ole vaikutusta

(27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen 27 artiklan 2 kappale)

Jos vastaaja ei ole tietoinen häntä vastaan vireille pannusta oikeudenkäynnistä, jossa vastaajan puolesta asiaa alun perin käsittelevässä tuomioistuimessa esiintyy ilman valtuutusta toimiva asianajaja, hänen on täysin mahdotonta puolustautua, ja sen vuoksi hänen on katsottava jääneen pois oikeudenkäynnistä tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27 päivänä syyskuuta 1968 tehdyn yleissopimuksen 27 artiklan 2 kappaleen tarkoittamalla tavalla, vaikka oikeudenkäynti asiaa alun perin käsitelleessä tuomioistuimessa on ollut kontradiktorinen. Tätä päätelmää ei horjuta se, että vastaajalla on mahdollisuus vaatia annetun tuomion kumoamista puutteellisen edustuksen vuoksi, koska merkityksellinen hetki vastaajan puolustautumisen kannalta on se hetki, jolloin asia tulee vireille.

Tästä johtuu, että yleissopimuksen 27 artiklan 2 kappaletta sovelletaan tuomioihin, jotka on annettu sellaista vastaajaa vastaan, jolle haastehakemusta tai vastaavaa asiakirjaa ei ole annettu asianmukaisesti tiedoksi hyvissä ajoin ja joka ei ole ollut oikeudenkäynnissä pätevästi edustettuna, kun tuomioita ei ole annettu yksipuolisina, koska asiaa alun perin käsitelleeseen tuomioistuimeen oli saapunut henkilö, joka oli väittänyt edustavansa vastaajaa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Työttömyys - Työtön, joka siirtyy toiseen jäsenvaltioon - Etuuksia koskevan oikeuden säilyttäminen - Erityissäännös, jota sovelletaan Belgian lainsäädännön alaisuuteen kuuluviin työttömiin - Etuuksia koskevan oikeuden takaisinsaaminen - Takaisinsaamisen edellytykset - Etuuksia koskevan oikeuden takaisinsaamisen edellytysten soveltumattomuus etuuksia koskevien uusien oikeuksien saamiselle kansallisessa lainsäädännössä asetettujen edellytysten vuoksi

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 69 artiklan 4 kohta)

Tiivistelmä

Asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna asetuksella (ETY) N:o 2001/83, 69 artiklan 4 kohta ei koske sitä, saako työtön, joka palaa Belgiaan tämän saman artiklan 1 kohdan c alakohdassa asetetun kolmen kuukauden määräajan päättymisen jälkeen, etuuksia koskevan oikeuden, vaan se koskee kyseisen oikeuden takaisinsaamista. Työttömältä, joka työttömyysetuuksien hakemishetkellä täyttää Belgian lainsäädännössä etuuksia koskevan oikeuden saamiselle asetetut ehdot, ei voida tämän säännöksen perusteella evätä tätä oikeutta. Itse asiassa se seikka, että sellainen työntekijä, joka on käyttänyt 69 artiklassa annettua mahdollisuutta hakea työtä muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa ja joka on edelleenkin saanut työttömyysavustuksia, voi saada työttömyysetuuksia koskevan oikeuden vain, jos hän täyttää ne ehdot, jotka tällaisia etuuksia koskevan oikeuden takaisinsaamiselle sen jälkeen, kun hän on ollut yli kolme kuukautta toimivaltaisen jäsenvaltion ulkopuolella, on asetettu, ja joita sellaisten työntekijöiden, jotka eivät ole poistuneet kyseisen valtion alueelta, ei tarvitse täyttää etuuksien saamiseksi, aiheuttaisi siirtotyöläisten syrjintää ja lannistaisi työnhakijoita liikkumasta työnhakutarkoituksessa, jota 69 artiklassa juuri pyritään kannustamaan.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Euroopan unionin talousarvio - Talousarviomenettely - Muihin kuin pakollisiin menoihin sovellettavan enimmäismäärän, jolla menoja voidaan korottaa, muuttamista koskevan neuvoston ja parlamentin välisen sopimuksen puuttuminen - Päätös, jolla parlamentin puhemies toteaa talousarvion lopullisesti vahvistetuksi - Lainvastaisuus

(EY:n perustamisospimuksen 203 artiklan 7 ja 9 kohta)

2 Kumoamiskanne - Kumoamistuomio - Vaikutukset - Yhteisöjen tuomioistuimen asettamat vaikutuksia koskevat rajoitukset - Euroopan unionin talousarvion pätemättömyys

(EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan toinen kohta; Euratomin perustamissopimuksen 147 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

3 Vaikka perustamissopimuksessa määrätään, että komission on vahvistettava objektiivisten seikkojen perusteella enimmäismäärä, jolla muita kuin pakollisia menoja voidaan korottaa, tämän enimmäismäärän muuttamiselle ei ole määrätty mitään perustetta. Perustamissopimuksen 203 artiklan 9 kohdan viidennen alakohdan mukaan riittää, että neuvosto ja parlamentti sopivat asiasta. Ottaen huomioon sen merkityksen, mikä on tällaisella sopimuksella, jolla nämä kaksi toimielintä voivat yhdessä toimien korottaa muiden kuin pakollisten menojen määrärahoja enemmän kuin komission toteaman enimmäismäärän perusteella olisi mahdollista tehdä, tällaisen sopimuksen ei voida katsoa olevan olemassa jommankumman toimielimen oletetun tahdon perusteella eikä sitä ole tosiasiallisesti olemassa, jos nämä kaksi toimielintä eivät ole sopineet niiden menojen kokonaismäärästä, jotka on luokiteltava muiksi kuin pakollisiksi menoiksi; näiden menojen määrä on peruste enimmäismäärälle, jolla menoja voidaan korottaa.

Tästä seuraa, että kun neuvosto puheenjohtajansa välityksellä ilmoitti, ettei se anna suostumustaan uudelle enimmäismäärälle, jolla muita kuin pakollisia menoja, sellaisina kuin parlamentti oli ne luokitellut, voidaan korottaa, päätös, jolla parlamentin puhemies totesi talousarvion lopullisesti vahvistetuksi, on lainvastainen, minkä vuoksi talousarvio on pätemätön.

4 Kun yhteisöjen tuomioistuin toteaa EY:n perustamissopimuksen 173 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 146 artiklan mukaisessa menettelyssä Euroopan yhteisöjen tietyn varainhoitovuoden talousarvion pätemättömäksi hetkenä, jona huomattava osa tästä varainhoitovuodesta on jo kulunut, tarve taata eurooppalaisen julkisen sektorin toiminnan jatkuvuus samoin kuin tärkeät oikeusturvaa koskevat syyt, jotka ovat verrattavissa niihin syihin, jotka tulevat kyseeseen tiettyjen asetusten kumoamistapauksissa, oikeuttavat yhteisöjen tuomioistuimen käyttämään EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan toisessa kohdassa ja Euratomin perustamissopimuksen 147 artiklan toisessa kohdassa sille nimenomaisesti myönnettyä toimivaltaa ja toteamaan, miltä osin varainhoitovuoden talousarvion vaikutuksia on pidettävä lopullisina.
7

Päätöksen 3/80 13 artiklassa, joka on III osaston 3 luvussa, jonka otsikkona on ”Vanhuus ja kuolema (eläkkeet)”, säädetään sitten seuraavasti: ”Työtekijän, joka on ollut kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön alainen, tai hänen jälkeenjääneensä oikeudet etuuksiin muodostuvat asetuksen (ETY) N:o 1408/71 44 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen, 45 artiklan, 46 artiklan 2 kohdan ja 47, 48, 49 sekä 51 artiklan mukaisesti. Kuitenkin a) asetuksen (ETY) N:o 1408/71 46 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan, vaikka etuuksien saamiselle asetetut edellytykset olisivat olemassa ilman, että on tarpeen soveltaa tämän saman asetuksen 45 artiklan säännöksiä; b) sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 47 artiklan 3 kohtaa otetaan huomioon kaikki sellaiset perheenjäsenet, myös lapset, jotka asuvat yhteisön alueella tai Turkissa; c) sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 49 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ja 2 kohtaa sekä 51 artiklaa korvataan 46 artiklaa koskeva viittaus viittauksella 46 artiklan 2 kohtaan.”
Sekä laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 87/167/ETY oikeudellisesta perustasta, joka on ETY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohta, josta tuli EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan -3 kohdan c alakohta, että direktiivin 1 artiklan d kohdan toisesta alakohdasta ja 4 artiklan 1 kohdasta seuraa, että direktiivissä 87/167/ETY tarkoitetaan yhtä tukiryhmää, ”jota voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana”. Siten laivanrakennusteollisuudelle myönnettävä tuki ei ole välttämättä yhteismarkkinoille soveltuva pelkästään siitä syystä, että tuki täyttää direktiivin mukaiset edellytykset, ja komission on aina tarkistettava perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että kaikki edellytykset yhteismarkkinoille soveltuvuuden kannalta ovat täyttyneet.

Kun tätä taustaa vasten otetaan huomioon yhtäältä se, että perustamissopimuksen 42 artiklan ensimmäisessä kohdassa tunnustetaan maatalouspolitiikan ensisijaisuus perustamissopimuksen kilpailupolitiikan tavoitteisiin nähden, ja toisaalta yhteisen kalastuspolitiikan tehokkaan vaikutuksen suojaamisen tärkeys, komission on otettava huomioon yhteisen kalastuspolitiikan vaatimukset arvioidessaan kalastuksen alalla myönnetyn tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Komissio voi siten antaa perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaisen toimivaltansa puitteissa kalastuksen alalla myönnettävien kansallisten tukien seuraamista koskevat toimintaohjeet, joissa määrätään yksinomaan kilpailupolitiikkaan liittyvien arviointiperusteiden noudattamisen lisäksi yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien arviointiperusteiden noudattamisesta, silloinkin kun neuvosto ei ole antanut komissiolle nimenomaisesti tähän valtuutusta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Hedelmä- ja vihannesjalosteet - Suojatoimenpiteet säilöttyjen sienien tuonnissa - Tuonnin lisämaksun periminen - Maksun vahvistaminen niin suureksi, että se merkitsee tuontikieltoa - Suhteeton taloudellinen rasite - Suhteellisuusperiaatteen loukkaaminen - Lainvastaisuus

(Komission asetuksen (ETY) N:o 2163/92 1 artikla)

Tiivistelmä

Komissio on loukannut suhteellisuusperiaatetta vahvistaessaan asetuksessa (ETY) N:o 2163/92 säilöttyjen viljeltyjen herkkusienien tuontiin sovellettavan lisämaksun sellaiseksi kiinteäksi summaksi, joka vastaa yhteisössä tuotettujen kolmannen laatuluokan säilöttyjen herkkusienien tuotantokustannuksia. Tämänsuuruinen maksu merkitsee rasitetta, joka nostaa tuntuvasti tuotujen sienien hintaa ja vastaa tästä syystä tuontikieltoa tuontikiintiössä vahvistetut määrät ylittävältä osalta, koska sillä ylitetään mainitun asetuksen tarkoitus hillitä rajoitettua määrää suurempaa tuontia yhteisöön ja siis rajoittaa sitä tuntuvasti. Siten asetuksen (ETY) N:o 2163/92 1 artikla on pätemätön siinä vahvistetun lisämaksun suuruuden osalta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Kuljetukset - Maantiekuljetukset - Sosiaalilainsäädäntö - Poikkeukset - Jätteiden keruuseen tarkoitettujen ajoneuvojen käsite

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 4 artiklan 6 kohta)

2 Kuljetukset - Maantiekuljetukset - Sosiaalilainsäädäntö - Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalan ulkopuolelle jäävät alat - Jäsenvaltioiden toimivalta antaa ajoaikoja koskevia säännöksiä

(Neuvoston asetus (ETY) N:o 3820/85)

Tiivistelmä

3 Kun tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 4 artiklan 6 kohdassa "jätteiden keruuseen tarkoitetuilla ajoneuvoilla" suoritetut kuljetukset on mainittu niiden kuljetustyyppien joukossa, jotka eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, tämän säännöksen on tulkittava tarkoittavan ajoneuvoja, joita käytetään kaikenlaisten sellaisten jätteiden, joista ei ole erikseen säädetty, keruuseen ja kuljetukseen lähellä sijaitsevaan paikkaan, kun tämä tapahtuu yleishyödyllisenä palveluna, jonka suorittavat joko viranomaiset suoraan tai yksityiset yritykset viranomaisten valvonnassa.

4 Jäsenvaltioilla on toimivalta antaa ajoaikoja koskevia säännöksiä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen N:o 3820/85 soveltamisalan ulkopuolelle jäävillä aloilla.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettava menettely - Jäsenvaltioiden velvollisuus antaa komissiolle tiedoksi kaikki ehdotukset teknisiksi määräyksiksi - Soveltamisala - Voimassa olevista säännöksistä poiketen ja määrätyin edellytyksin annettu lupa käyttää korvaavia tuotteita valmistuksessa - Soveltamisalaan kuuluminen riippumatta niistä vaikutuksista, jotka arvioidaan aihetuvan jäsenvaltioiden väliselle kaupalle

(Neuvoston direktiivin 83/189/ETY 1 artiklan 5 kohta ja 8 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

Teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun direktiivin 83/189/ETY 1 artiklan 5 kohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltioille asetettu velvoite antaa välittömästi komissiolle tiedoksi kaikki sellaiset ehdotukset teknisiksi eritelmiksi, joiden noudattaminen on pakollista saatettaessa tuote markkinoille tai käytettäessä tuotetta niiden alueilla, on riippumaton niistä vaikutuksista, jotka jäsenvaltioiden väliselle kaupalle arvioidaan aiheutuvan. Jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta tätä velvoitetta, kun se on antanut asetuksen, jota se ei ole antanut komissiolle tiedoksi ehdotusvaiheessa ja jolla määrättiin poikkeuksesta margariinin valmistusta koskevaan asetukseen siten, että annetussa uudessa asetuksessa sallittiin siinä lueteltujen korvaavien tuotteiden käyttö määrätyin edellytyksin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kilpailu - Yhteisön oikeusnormit - Jäsenvaltioiden velvoitteet - Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Kansalliset säännökset, joiden mukaan vähittäismyynnin aloittaminen edellyttää hallinnollista lupaa - Kunnanjohtajan kunnallisen toimikunnan lausunnon perusteella antama lupa - Yhteensoveltuvuus - Yhteensoveltuvuuden edellytykset

(EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan g kohta, 5, 30, 85 ja 86 artikla)

Tiivistelmä

EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan g kohtaa sekä 5, 85, 86 ja 30 artiklaa on tulkittava siten, että sellainen jäsenvaltion lainsäädäntö, jonka mukaan vähittäismyynnin aloittaminen edellyttää kunnanjohtajan kunnallisen toimikunnan pakollisen lausunnon perusteella antamaa hallinnollista lupaa, ei ole ristiriidassa edellä mainittujen perustamissopimuksen artiklojen kanssa, jos tässä toimikunnassa vähemmistönä ovat taloudellisten toimijoiden etujärjestöjen nimeämät tai ehdottamat jäsenet, jotka toimivat asiantuntijoina, ja jos tämän toimikunnan on lausunnoissaan noudatettava yleistä etua, ja jos kunnanjohtajan, jolla on päätöksentekovalta, on otettava huomioon kunnanvaltuuston vahvistamassa jakeluverkoston kehittämis- ja mukauttamissuunnitelmassa vahvistetut yleisen edun perusteet.

Tällaisessä sääntelyssä

- ei määrätä 85 artiklan vastaisista yritysten välisistä järjestelyistä tai edistetä niitä, eikä siinä tehosteta tällaisten järjestelyjen vaikutuksia, eikä siinä siirretä yksityisille toimijoille vastuuta päätöksistä, jotka koskevat taloudellisia intressejä;

- ei anneta yksittäisille kauppiaille määräävää markkina-asemaa tai yhteen kuntaan sijoittautuneille kauppiaiden ryhmille kollektiivista määräävää markkina-asemaa, josta olisi osoituksena näiden välisen kilpailun puuttuminen;

- ei erotella kyseisten liikkeiden jakelemia tuotteita niiden alkuperän perusteella, eikä siinä ole tarkoituksena säännellä tavarakauppaa muiden jäsenvaltioiden kanssa, ja tämän sääntelyn vaikutukset tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ovat niin satunnaisia ja välillisiä, ettei voida katsoa, että siinä asetettu velvollisuus saattaisi estää jäsenvaltioiden välistä kauppaa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Pääomien vapaa liikkuvuus - Rajoitukset - Asuntotukijärjestelmä, jossa lainanottajille maksettavan korkotuen saamisen edellytykseksi asetetaan se, että laina on otettu sellaisesta luottolaitoksesta, joka on sijoittautunut kyseisen jäsenvaltion alueelle - Edellytys ei ole sallittu

(EY:n perustamissopimuksen 67 artikla)

2 Palvelujen tarjoamisen vapaus - Rajoitukset - Asuntotukijärjestelmä, jossa lainanottajille maksettavan korkotuen saamisen edellytykseksi asetetaan se, että laina on otettu sellaisesta luottolaitoksesta, joka on sijoittautunut kyseisen jäsenvaltion alueelle - Perusteleminen yleistä etua koskevilla syillä tai tarpeella varmistaa verojärjestelmän johdonmukaisuus - Rajoitus ei ole perusteltu

(EY:n perustamissopimuksen 56 ja 59 artikla)

Tiivistelmä

3 EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan vastaista on, että jäsenvaltio asettaa sosiaalisin perustein myönnettävän asuntotuen ja erityisesti korkotuen myöntämisen edellytykseksi sen, että asunnon rakentamiseen, ostamiseen tai kunnostamiseen tarkoitettu laina, jonka maksamiseen tuki myönnetään, on otettu luottolaitoksesta, joka on saanut kyseisessä jäsenvaltiossa toimiluvan, minkä edellytyksenä on puolestaan luottolaitoksen sijoittautuminen kyseiseen jäsenvaltioon.

Tämän edellytyksen vuoksi lainanottajat ovat vähemmän halukkaita ottamaan lainan toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneelta pankilta, minkä vuoksi näiden säännösten on katsottava rajoittavan vapautettuja pääomanliikkeitä, joihin kuuluvat pankkilainat.

4 EY:n perustamissopimuksen 59 artiklan vastaista on, että jäsenvaltio asettaa sosiaalisin perustein myönnettävän asuntotuen ja erityisesti korkotuen myöntämisen edellytykseksi sen, että asunnon rakentamiseen, ostamiseen tai kunnostamiseen tarkoitettu laina, jonka maksamiseen tuki myönnetään, on otettu luottolaitoksesta, joka on saanut kyseisessä jäsenvaltiossa toimiluvan, minkä edellytyksenä on puolestaan luottolaitoksen sijoittautuminen kyseiseen jäsenvaltioon.

Sellaisten palvelujen kuin pankkien myöntämien rakennuslainojen tarjoamisen osalta tällä edellytyksellä syrjitään muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita luottolaitoksia perustamissopimuksen kyseisen artiklan vastaisesti, eikä tämä edellytys ole perusteltavissa perustamissopimuksen 56 artiklassa mainituilla poikkeusperusteilla, koska niihin ei voida vedota talouteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, eikä myöskään tarpeella taata verojärjestelmän johdonmukaisuus, koska tässä tapauksessa korkotuen myöntämisellä ei ole suoraa yhteyttä siihen, että korkotuki rahoitetaan verottamalla rahalaitosten saamia voittoja.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Oikeussuojan tarve - Yhteisöjen tuomioistuin tutkii viran puolesta

2 Kumoamiskanne - Toimenpide, joka voi olla kanteen kohteena - Käsite - Päätökset, joilla on pakottavia oikeusvaikutuksia - Kilpailusääntöjen soveltamista koskeva hallinnollinen menettely - Komission kirje asian käsittelyn lopettamisesta

Tiivistelmä

3 Yhteisöjen tuomioistuin voi todeta viran puolesta, ettei asianosaisella ole intressiä esittää tai jatkaa muutoksenhakua, jos yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antaman tuomion jälkeen on tullut ilmi jokin seikka, jonka perusteella tuomio ei enää ole haitallinen valittajalle ja jättää valituksen tutkimatta tai katsoa, ettei valituksella ole tästä syystä kohdetta. Lisäksi, jotta valittajalla olisi oikeussuojan tarve, valituksen on voitava mahdollisesti tuottaa valittajalle jotakin hyötyä.

4 Komissio on kilpailuoikeuden alalla sellainen toimielin, jolle on uskottu toimivalta todeta sääntöjen rikkominen ja määrätä siitä seuraamus ja jolle yksityiset voivat esittää valituksia, ja kun komissio päättää siitä, että tällaista valitusta ei tutkita kokonaan tai osittain, se tekee välttämättömästi päätöksen, jolla on oikeusvaikutuksia ja joka voi täten olla kumoamiskanteen kohteena.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Toimielinten antamat säädökset - Valmistelumenettely - Parlamentin säännöllinen kuuleminen - Olennainen muotovaatimus - Soveltamisala - Toimielinten välinen rehdin yhteistyön velvoite, jonka parlamentti on laiminlyönyt - Vaikutukset

Tiivistelmä

Parlamentin kuuleminen säännöllisesti perustamissopimuksessa määrätyissä tapauksissa on olennainen muotovaatimus, jonka laiminlyönti aiheuttaa sen, että kyseinen säädös voidaan kumota. Parlamentin todellinen osallistuminen yhteisön lainsäädäntömenettelyyn perustamissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti on olennainen osa perustamissopimuksessa tavoiteltua toimielinten välistä tasapainoa. Tämä toimivalta on ilmaus perustavanlaatuisesta demokratian periaatteesta, jonka mukaan kansalaiset osallistuvat vallan käyttöön edustajakokouksen välityksellä.

Kuulemisvaatimuksen noudattaminen tarkoittaa sitä, että parlamentti ilmaisee mielipiteensä asiasta; tämä edellytys ei täyty sillä, että neuvosto vain pyytää lausuntoa. Kiireellisissä tapauksissa neuvoston on käytettävä kaikkia perustamissopimuksen ja parlamentin työjärjestyksen tarjoamia mahdollisuuksia hankkia etukäteen parlamentin lausunto.

Rehdin yhteistyön velvoitteet pätevät myös toimielinten välisessä vuoropuhelussa, johon parlamentin kuulemismenettelykin perustuu, samalla tavoin kuin ne ohjaavat jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välisiä suhteita.

On syytä todeta, että parlamentti ei menetellyt rehdin yhteistyön velvoitteen mukaisesti neuvostoa kohtaan, koska se on neuvoston pyynnöstä, joka oli perusteltu, kun ottaa huomioon yhteisön ja kehitysmaiden väliset erityissuhteet sekä ne ongelmat, jotka olisivat aiheutuneet siitä, että tiettyihin näistä maista peräisin oleviin tuotteisiin sovellettavan yleisen tullietuusjärjestelmän soveltaminen olisi yhtäkkiä lakannut, päättänyt käsitellä kiireellisenä mainittuja tullietuuksia tulevana vuotena koskevan asetusehdotuksen, mutta onkin tämän jälkeen päättänyt keskeyttää täysistunnon, jossa ehdotusta olisi voitu käsitellä riittävän ajoissa ilman, että kyseistä asiaa ehdittiin käsitellä. Tämän vuoksi parlamentti ei voi moittia neuvostoa siitä, ettei se ole odottanut parlamentin lausuntoa ennen kyseisen asetuksen antamista.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verosäännökset - Lainsäädännön yhdenmukaistaminen - Liikevaihtovero - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Kuudes direktiivi - Soveltamisala - Verovelvollinen myy tavaran, joka on ollut osaksi hänen yksityiskäytössään - Yksityiskäyttöön varattu osa jää verojärjestelmän ulkopuolelle - Vähennysoikeus kohdistuu vain yrityksen käytössä olevaan osaan

(Neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 artiklan 1 kohta, 17 artiklan 2 kohta ja 20 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Jos jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu verovelvollinen myy tavaran, josta hän oli päättänyt pitää osan yrityksensä ulkopuolella yksityiskäytössään, hän ei tämän osan myynnin osalta toimi verovelvollisen ominaisuudessa. Tämän vuoksi tällainen toimi ei kuulu arvonlisäveron soveltamisalaan.

Tältä osin mikään direktiivin säännös ei ole ristiriidassa sen kanssa, etteikö verovelvollinen, joka haluaa pitää osan jostain tavarasta yksityisomaisuutenaan, voisi jättää sitä arvonlisäverojärjestelmän ulkopuolelle. Tässä tapauksessa jako liiketoimintaan käytettyyn osaan ja verovelvollisen yksityiskäytössä olevaan osaan on tehtävä hankintavuoden mukaisen liiketoiminnallisen käytön ja yksityisen käytön suhteen perusteella eikä fyysisen jaon perusteella. Verovelvollisen on lisäksi osoitettava koko sen ajan, jonka kyseinen tavara on hänellä, aikomuksensa pitää siitä osa yksityisomaisuutenaan.

Jos verovelvollinen on tavaran hankintahetkellä tehnyt edellä mainitun päätöksen direktiivin 17 artiklan 2 kohdan soveltamisen eli vähennysoikeuden kannalta on otettava huomioon vain hänen yrityksensä käytössä oleva tavaran osa ja direktiivin 20 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävä vähennysten oikaiseminen on rajoitettava tähän osaan.