ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Mahdollisuus työhön ja työolot - Tasa-arvoinen kohtelu - Direktiivi 76/207/ETY - Palvelussuhteen päättämisessä tapahtuva syrjintä - Seuraamusten valinta jätetty jäsenvaltioille - Korvauksen myöntäminen - Korvauksen oltava riittävä - Enimmäisrajan asettamista ja korkojen maksun poissulkemista ei voida hyväksyä

(Neuvoston direktiivin 76/207/ETY 5 artiklan 1 kohta ja 6 artikla)

2. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Mahdollisuus työhön ja työolot - Tasa-arvoinen kohtelu - Direktiivi 76/207/ETY - 6 artikla - Vaikutus valtion ja yksityisen oikeussubjektin välisiin suhteisiin - Valtio työnantajana

(Neuvoston direktiivin 76/207/ETY 6 artikla)

Tiivistelmä

$$1. Vaikka direktiivissä 76/207/ETY, jonka tavoitteena on toteuttaa jäsenvaltioissa miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaate erilaisissa työhön liittyvissä kysymyksissä, erityisesti työoloissa, palvelussuhteen päättämisen perusteet mukaan lukien, jätetään jäsenvaltioille vapaus valita syrjintäkiellon periaatteen rikkomisesta määrättävä seuraamus direktiivin tavoitteen toteuttamiseksi soveltuvista erilaisista ratkaisuista, siinä edellytetään kuitenkin, että jos 5 artiklan 1 kohdan vastaisessa palvelussuhteen päättämisessä tapahtuneen syrjinnän ollessa kyseessä valittu toimenpide on rahallinen korvaus, sen on oltava riittävä siinä mielessä, että sen avulla voidaan korvata kokonaisuudessaan palvelussuhteen lakkauttamisessa tapahtuneesta syrjinnästä tosiasiallisesti aiheutuneet vahingot sovellettavien kansallisten sääntöjen mukaan.

Näin ollen direktiivin 76/207/ETY 6 artiklaa on tulkittava siten, että korvausta palvelussuhteen lakkauttamisessa tapahtuneen syrjinnän vuoksi loukatulle henkilölle aiheutuneesta vahingosta ei saa rajoittaa ennalta vahvistettuun enimmäismäärään eikä siten, ettei korvauksen osalta makseta korkoa hyvityksenä siitä menetyksestä, joka korvauksensaajalle aiheutuu siitä, että korvaus maksetaan vasta tietyn ajan kuluttua.

2. Henkilö, jota on loukattu palvelussuhteen lakkauttamisessa tapahtuneen syrjinnän vuoksi, voi vedota direktiivin 76/207/ETY 6 artiklan säännöksiin työnantajana toimivaa valtion viranomaista vastaan estääkseen sellaisen kansallisen säännöksen soveltamisen, jossa säädetään syrjinnästä maksettavan korvauksen enimmäismäärästä.

Jäsenvaltion mahdollisuus valita useista mahdollisista keinoista direktiivissä säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi ei sulje pois yksityisten oikeussubjektien mahdollisuutta vedota kansallisissa tuomioistuimissa niihin oikeuksiin, joiden sisältö voidaan määritellä riittävän täsmällisesti yksinomaan direktiivin säännösten perusteella.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Sijoittautumisvapaus - Perustamissopimuksen määräykset - Henkilöllinen soveltamisala - Jäsenvaltion kansalainen, joka harjoittaa toimintaansa tämän jäsenvaltion alueella hankittuaan siellä koulutuksen - Poissulkeminen - Asuinpaikka muussa jäsenvaltiossa - Ei vaikutusta

(ETY:n perustamissopimuksen 52 artikla)

Tiivistelmä

$$Jollei ole sellaista ulkopuolista tekijää, joka mahdollistaisi perustamissopimuksen sijoittautumisvapautta koskevien sääntöjen ja erityisesti syrjintäkieltoperiaatteen soveltamisen, perustamissopimuksen 52 artiklaa on tulkittava siten, että siinä ei estetä jäsenvaltiota määräämästä sellaisille kansalaisilleen, jotka kyseisessä jäsenvaltiossa hankkimansa ammatillisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella harjoittavat sen alueella ammatillista toimintaa ja jotka saavat sieltä kaikki tai lähes kaikki tulonsa tai joiden koko tai lähes koko varallisuus on siellä, korkeampaa veroa silloin kun he eivät asu kyseisessä jäsenvaltiossa kuin silloin kun he asuvat siellä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kilpailu - Yhteisön säännöt - Ne, joille säännöt on osoitettu - Yritykset - Käsite - Työpaikkoja välittävät julkiset työnvälitystoimistot - Soveltamisalaan kuuluminen

(ETY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla)

2. Kilpailu - Määräävä asema - Väärinkäyttö - Laillisessa monopoliasemassa oleva yritys - Työpaikkoja välittävät julkiset työnvälitystoimistot - Arviointiperusteet

(ETY:n perustamissopimuksen 86 artikla ja 90 artiklan 1 ja 2 kohta)

3. Palvelujen tarjoamisen vapaus - Perustamissopimuksen määräykset - Jäsenvaltion sisäiset tilanteet - Ei sovelleta

(ETY:n perustamissopimuksen 7 ja 59 artikla)

Tiivistelmä

1. Työnvälitystoimintaa harjoittavan julkisen työnvälitystoimiston kaltaista yksikköä voidaan pitää yrityksenä yhteisön kilpailusääntöjä sovellettaessa, koska kilpailuoikeuden yhteydessä käsite kattaa kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta riippumatta.

2. Koska julkinen työnvälityslaitos, joka harjoittaa työnvälitystoimintaa, on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin palveluja tuottava yritys, siihen sovelletaan perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti kilpailusääntöjä ja erityisesti perustamissopimuksen 86 artiklan kieltoa siltä osin kuin tämän määräyksen soveltaminen ei estä yritystä hoitamasta sille uskottuja erityistehtäviä. Kun jäsenvaltio, joka on myöntänyt yksinoikeuden työnvälitykseen, luo tilanteen, jossa julkinen työnvälityslaitos välttämättä rikkoo perustamissopimuksen 86 artiklaa, jäsenvaltio rikkoo perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohtaa. Näin on erityisesti, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

- yksinoikeus ulottuu myös yritysten johtohenkilöiden työnvälitystoimintaan,

- julkinen työnvälitystoimisto on selvästi kykenemätön tyydyttämään tämän toiminnan markkinoilla vallitsevaa kysyntää,

-yksityisten palvelukseenottoneuvojien yhtiöiden tosiasiallinen työnvälitystoiminta tehdään mahdottomaksi pitämällä voimassa sellainen lain säännös, joka kieltää toiminnan sopimusten mitättömyyden uhalla,

-kyseinen työnvälitystoiminta on omiaan ulottumaan myös muiden jäsenvaltioiden alueelle tai kansalaisiin.

3. Koska perustamissopimuksen palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevia määräyksiä ei voida soveltaa toimintaan, jonka perustekijät keskittyvät yhden ainoan jäsenvaltion rajojen sisäpuolelle, ei jäsenvaltiossa toimiva palvelukseenottoneuvontayhtiö voi vedota perustamissopimuksen 7 ja 59 artiklaan jäsenvaltion kansalaisten ja saman jäsenvaltion yritysten välisessä työnvälityksessä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivien täytäntöönpano jäsenvaltioissa - Direktiivien tehokkuuden varmistamisen välttämättömyys - Kansallisten tuomioistuinten velvollisuudet

(ETY:n perustamissopimuksen 5 artikla ja 189 artiklan kolmas kohta)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Sijoittautumisvapaus - Yhtiöt - Direktiivi 68/151/ETY - Pätemättömyyssäännöstö - Pätemättömyysperusteiden tyhjentävä luettelo - Kansallisen tuomioistuimen velvollisuus olla hyväksymättä muita pätemättömyysperusteita - Yhtiön tarkoituksen lainvastaisuuteen perustuva pätemättömyys - Käsite "yhtiön tarkoitus"

(Neuvoston direktiivin 68/151/ETY 11 artikla)

Tiivistelmä

1. Jäsenvaltioiden direktiivistä johtuva velvoite saavuttaa siinä säädetty tulos sekä niiden velvollisuus perustamissopimuksen 5 artiklan nojalla toteuttaa kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia tämän velvoitteen täyttämisen varmistamiseksi, kohdistuu kaikkiin jäsenvaltioiden viranomaisiin, mukaan lukien tuomioistuimet niiden toimivallan rajoissa. Tästä aiheutuu, että kansallisen tuomioistuimen on kansallista lainsäädäntöä soveltaessaan, riippumatta siitä, onko kyse direktiiviä edeltävistä tai sen jälkeen annetuista säännöksistä, tulkittava kansallista lainsäädäntöä mahdollisimman pitkälle direktiivin sanamuodon ja tarkoituksen mukaisesti, jotta perustamissopimuksen 189 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitettu tulos saavutettaisiin.

2. Kansallisen tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi on saatettu niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi annetun direktiivin 68/151/ETY soveltamisalaan kuuluva asia, on tulkittava kansallista oikeuttaan ottaen huomioon kyseisen direktiivin sanamuoto ja tarkoitus, jotta estettäisiin osakeyhtiön julistaminen pätemättömäksi muilla kuin direktiivin 11 artiklassa luetelluilla perusteilla. Itse näitä perusteita on tulkittava suppeasti ottaen huomioon mainittu tarkoitus siten, että peruste, jonka mukaan yhtiön tarkoitus on ristiriidassa lain tai yleisen järjestyksen kanssa, on ulotettava koskemaan ainoastaan yhtiön tarkoitusta sellaisena kuin se on kuvattu perustamiskirjassa tai yhtiöjärjestyksessä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Perhe-etuudet - Käsite - Työttömänä olevien yli 16- mutta alle 21-vuotiaiden lasten perheille maksettava tuki - Soveltamisalaan kuuluminen

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan u kohdan i alakohta)

2 Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Perhe-etuudet - Jäsenvaltion lainsäädännön alainen työntekijä - Toisessa jäsenvaltiossa asuvat perheenjäsenet - Oikeus työntekijään sovellettavassa lainsäädännössä säädettyihin etuuksiin - Oikeuden alkamista etuuksiin koskeva edellytys, joka vastaa lasten asumista maksavassa jäsenvaltiossa koskevaa ehtoa - Soveltumattomuus työntekijään, jonka lapset täyttävät vastaavan edellytyksen asuinvaltionaan olevassa jäsenvaltiossa

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 73 artikla)

Tiivistelmä

1. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan u kohdan i alakohdan "perhe-etuudet"-käsitteen määritelmä kattaa etuudet, joiden tarkoituksena on auttaa perheitä kattamaan työttöminä olevien yli 16- mutta alle 21-vuotiaiden lastensa elatuskustannukset.

2. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 73 artiklalla pyritään välttämään se, että jäsenvaltio voisi kieltäytyä myöntämästä perhe-etuuksia sillä perusteella, että työntekijän perheenjäsenet asuvat muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, joka maksaa etuudet. Tällainen kieltäytyminen voisi estää yhteisön työntekijää käyttämästä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja muodostaisi näin esteen kyseiselle vapaudelle. Näin ollen edellytys, jonka mukaan työntekijän lapsen

on oltava etuuden maksavan jäsenvaltion työvoimatoimiston käytettävissä saadakseen oikeuden tiettyihin perhe-etuuksiin - edellytys, jota on mahdoton täyttää, ellei lapsi asu kyseisen valtion alueella - kuuluu säännöksen soveltamisalaan, ja sen on näin ollen katsottava täyttyvän silloin kun lapsi on työttömänä sen jäsenvaltion työvoimatoimiston käytettävissä, jossa hän asuu.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitettu kansallinen tuomioistuin - Käsite

(ETY:n perustamissopimuksen 177 artikla)

2. Sosiaalipolitiikka - Mies- ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Läpinäkyvyyden puute yrityksen palkkajärjestelmässä - Naisten keskipalkka on miesten keskipalkkaa alhaisempi - Syrjinnän puuttumista koskeva todistustaakka - Palkanlisän maksuperusteiden soveltaminen - Edellytykset

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla; neuvoston direktiivin 75/117/ETY 1 ja 6 artikla)

Tiivistelmä

1. Työehtosopimusasioiden välimiesoikeutta, joka lain mukaan ratkaisee työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välillä tehtyjen työehtosopimusten osapuolten riidat ylimpänä oikeusasteena, on pidettävä perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitettuna jäsenvaltion tuomioistuimena ottaen huomioon, että yksi sopimuspuoli voi saattaa asian yksipuolisesti kyseisen välimiesoikeuden käsiteltäväksi, joten tämän tuomioistuimen toimivalta ei ole riippuvainen sopimuspuolten yksimielisyydestä, ja ottaen huomioon ettei sen kokoonpano ole sopimuspuolten vapaasti päätettävissä, vaan siitä säädetään laissa.

2. Miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annettua neuvoston direktiiviä 75/117/ETY on tulkittava siten, että kun yritys soveltaa palkkajärjestelmää, josta puuttuu täysin läpinäkyvyys, työnantajan asiana on osoittaa, ettei sen noudattama palkanmaksukäytäntö ole syrjivä, jos naispuolinen työntekijä osoittaa suhteellisen monien palkansaajien osalta, että naispuolisten työntekijöiden keskipalkka on alhaisempi kuin miespuolisten.

Jos käy ilmi, että palkanlisien sellaisilla maksuperusteilla kuin työntekijän joustavuus, ammatillinen koulutus tai palvelusaika syrjitään naispuolisia työntekijöitä järjestelmällisesti, työnantaja voi perustella joustavuuden käytön perusteena palkanlisille, jos sillä tarkoitetaan sopeutumista vaihteleviin työaikoihin ja -paikkoihin, osoittamalla, että tällainen sopeutuminen on tärkeää työntekijälle uskottujen erityisten tehtävien suorittamiseksi, mutta ei siinä tapauksessa, että kyseisellä perusteella on ymmärrettävä tarkoitettavan työntekijän työn laatua. Työnantaja voi perustella ammatillisen koulutuksen käytön palkanlisien perusteena myös osoittamalla, että tällainen koulutus on tärkeää työntekijälle uskottujen, erityisten tehtävien suorittamiseksi. Työnantajalla ei ole velvollisuutta perustella erityisesti palvelusajan käyttöä palkanlisien perusteena, sillä palvelusaika liittyy kiinteästi yhteen kokemuksen kanssa, jonka ansiosta työntekijä voi yleensä hoitaa paremmin työtehtävänsä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Perheenjäsenten oleskeluoikeus - Normaalit asumisolosuhteet oleskeluluvan uusimisen edellytyksenä - Ei voida hyväksyä

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 10 artiklan 3 kohta)

Tiivistelmä

Edellytys, jonka mukaan siirtotyöläisellä on voitava olla perheensä käyttöä varten sellaiset vaatimukset täyttävä asunto, joita pidetään normaaleina kotimaisten työntekijöiden asumisessa ja joka asetuksen (ETY) N:o 1612/68 10 artiklan 3 kohdassa asetetaan koskemaan siirtotyöläisen luo siihen jäsenvaltioon, jossa tämä työskentelee, asumaan tulevaa perheenjäsentä, koskee kutakin siirtotyöläisen luo asumaan tulevaa perheenjäsentä ainoastaan saapumisajankohtana. Kun perhe kerran on yhdistynyt, kotimaiset työntekijät ja siirtotyöläiset eivät saa asuntoa koskevien vaatimusten suhteen olla eriarvoisessa asemassa.

Näin ollen kansallinen lainsäädäntö, jossa säädetään siirtotyöläisen perheenjäsenen oleskeluluvan uusimatta jättämisestä tai voimassaoloajan lyhentämisestä jälkeenpäin sen vuoksi, ettei perheen asuntoa enää jonkin uuden tapahtuman vuoksi voida pitää asuinpaikkaan sovellettavien perusteiden nojalla asianmukaisena - kun taas omille kansalaisille ei ole säädetty vakavuuden asteeltaan vastaavanlaisia seuraamuksia - on, kun myös otetaan huomioon jäsenvaltioille kuuluva valta toimia yleiseen järjestykseen ja yleiseen turvallisuuteen liittyvien vaatimusten edellyttämällä tavalla, yhteensoveltumaton edellä mainitun 10 artiklan 3 kohdasta johtuvien velvoitteiden kanssa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Ennakkoratkaisukysymykset - Pätevyyden arvioiminen - Pätemättömyyden toteaminen - Kansallisten tuomioistuinten toimivallan puuttuminen

(ETY:n perustamissopimuksen 173, 177 ja 184 artikla)

2. Euroopan yhteisöjen omat varat - Tuonti- tai vientitullien kantaminen jälkitullauksin - Maahantuoja, joka täyttää asetuksen (ETY) N:o 1697/79 5 artiklan 2 kohdassa esitetyt edellytykset - Kantaminen jälkitullauksin - Poissulkeminen

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1697/79 5 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Kansalliset tuomioistuimet, joiden päätöksiin voidaan kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta, voivat tutkia yhteisön toimielimen toimen pätevyyden, ja jos ne katsovat, etteivät asianosaisten kansallisessa tuomioistuimessa esittämät pätemättömyyden perusteet ole riittäviä, ne voivat hylätä kyseiset perusteet ja todeta, että kyseinen toimi on täysin pätevä. Sen sijaan kansalliset tuomioistuimet eivät ole, riippumatta siitä, voidaanko niiden päätöksiin kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta, toimivaltaisia itse toteamaan, että yhteisön toimielimen toimi on pätemätön.

Tämä johtuu ensinnäkin yhteisön oikeuden yhtenäisen soveltamisen vaatimuksesta. Jäsenvaltioiden tuomioistuinten erilaiset käsitykset yhteisön toimielinten toimien pätevyydestä saattaisivat vaarantaa yhteisön oikeusjärjestyksen yhtenäisyyden ja loukata oikeusvarmuuden perusperiaatetta.

Toisena perusteena on perustamissopimuksessa perustetun oikeusturvajärjestelmän yhtenäisyyden vaatimus. Tähän päätelmään päädytään myös, kun huomioon otetaan tarve varmistaa perustamissopimuksella luodun oikeusturvajärjestelmän yhtenäisyys. Tässä yhteydessä on huomautettava, että pätevyyden arvioimista koskeva ennakkoratkaisupyyntö on kumoamiskanteen tavoin keino valvoa yhteisön toimielinten toimien laillisuutta. Koska perustamissopimuksen 173 artiklassa annetaan yhteisöjen tuomioistuimelle yksinomainen toimivalta yhteisön toimielimen toimen kumoamisen, järjestelmän yhtenäisyyden kannalta on välttämätöntä, että ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimella on valta todeta yhteisön toimielimen toimi pätemättömäksi, jos kysymys toimen pätevyydestä tulee esille kansallisessa tuomioistuimessa.

Tämä toimivallan jakautuminen saattaa tietyissä olosuhteissa tilanteessa, jossa toimen pätevyys riitautetaan kansallisen tuomioistuimen välitoimia koskevassa menettelyssä, olla toisenlainen.

2. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1697/79 5 artiklan 2 kohtaa, joka koskee tuonti- tai vientitullien kantamista jälkitullauksin ja jossa esitetään kolme täsmällistä edellytystä, joiden täyttyessä toimivaltaiset viranomaiset voivat luopua tullin jälkikäteen kantamisesta, on tulkittava siten, että kyseisten edellytysten täyttyessä maksuvelvollisella on oikeus siihen, että tulleja ei jälkikäteen kanneta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Poikkeukset - Julkishallinnon palvelussuhteet - Käsite - Osallistuminen julkisen vallan käyttöön ja valtion yleisten etujen turvaamiseen - Sairaanhoitohenkilökunta

(ETY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kohta)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Valtion omille kansalaisille varattu sairaanhoitajan vakinaisiin virkoihin nimittäminen ja asettaminen julkisin varoin ylläpidetyissä sairaaloissa

(ETY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 2 ja 4 kohta)

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut julkishallinnon palvelussuhteet ovat niitä toimia, jotka ovat julkishallinnolle tyypillisiä erityistoimintoja, sikäli kuin siihen kuuluu julkisen vallan käyttöä ja vastuuta valtion yleisten etujen turvaamisesta.

Niihin sisältyvien tehtävien ja vastuun luonne huomioon ottaen julkisin varoin ylläpidettyjen sairaaloiden sairaanhoitajien toimet eivät kuulu tämän määräyksen soveltamisalaan.

2. Se, että jäsenvaltiossa sairaanhoitajien vakinaisiin virkoihin nimittäminen ja asettaminen varataan julkisin varoin ylläpidetyissä sairaaloissa jäsenvaltion omille kansalaisille, on yhteensoveltuva perustamissopimuksen 48 artiklan 2 kohdan kanssa vain sillä edellytyksellä, että muiden jäsenvaltioiden kansalaisilla on mahdollisuus päästä kaikkiin näiden samojen sairaaloiden sairaanhoitajien toimiin ja että työhön ottamisen jälkeen heillä on mahdollisuus päästä osalliseksi järjestelmään sisältyvistä eduista ja turvasta, jotka vastaavat kaikilta osin valtion omille kansalaisille virkasuhteen perusteella kuuluvia etuja ja turvaa, lukuun ottamatta mahdollisuutta päästä 48 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin julkishallinnon palvelussuhteisiin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. ETY:n perustamissopimus - Perustamissopimuksen 220 artiklan ensimmäinen luetelmakohta - Vaikutus - Tavoitteen esittäminen

(ETY:n perustamissopimuksen 220 artikla)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sosiaaliset edut - Rikostuomioistuimiin sovellettava kieliä koskeva järjestely - Oman maan kansalaisten eduksi tiettyjen edellytysten vallitessa määrätyt poikkeukset - Ulottaminen jäsenvaltion kansalaiseen, joka täyttää oman maan kansalaisilta vaaditut edellytykset

(ETY:n perustamissopimuksen 48 artikla; neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. ETY:n perustamissopimuksen 220 artiklan ensimmäisen luetelmakohdan, jossa määrätään, että jäsenvaltiot ryhtyvät keskenään tarvittaessa neuvotteluihin taatakseen kansalaistensa hyväksi "henkilöiden turvallisuuden sekä oikeuksien nauttimisen ja niiden suojan samoin edellytyksin kuin kukin valtio ne suo omille kansalaisilleen", tarkoituksena ei ole sellaisenaan sovellettavan oikeussäännön asettaminen, vaan siinä ainoastaan täsmennetään tavoitteeksi se, että jäsenvaltiot ulottavat omille kansalaisilleen suomansa takeet koskemaan myös muiden jäsenvaltioiden kansalaisia.

2. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaate, sellaisena kuin se ilmenee perustamissopimuksen 48 artiklasta ja erityisesti neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 1612/68, edellyttää, että työntekijälle, joka on jonkin jäsenvaltion kansalainen ja joka asuu toisessa jäsenvaltiossa, annetaan oikeus vaatia, että häntä vastaan vireille saatetussa rikosoikeudenkäynnissä käytetään eri kieltä kuin asianomaisessa tuomioistuimessa yleensä käytetty oikeudenkäyntikieli, jos kotimaisilla työntekijöillä on vastaavassa tilanteessa tällainen oikeus. Kyseinen oikeus kuuluu nimittäin edellä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sosiaalisen edun käsitteeseen.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Yhteisön säännöstö - Henkilöllinen soveltamisala - Työntekijän perheenjäsenet - Huollettavana olevat lapset - Nuorille työnhakijoille tarkoitettu työmarkkinatuki - Asetus (ETY) N:o 1408/71 - Soveltumattomuus

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 2 artiklan 1 kohta ja 3 artiklan 1 kohta)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sosiaaliset edut - Käsite - Nuorille työnhakijoille tarkoitettu työmarkkinatuki - Myöntäminen sellaisen työntekijän, joka on toisen jäsenvaltion kansalainen, lapsille - Lapsi, joka on kolmannen maan kansalainen

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Työntekijän, joka on jäsenvaltion kansalainen, perheenjäsen, joka itse on kolmannen valtion kansalainen, ei voi vedota asetukseen (ETY) N:o 1408/71 ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohtaan ja 3 artiklan 1 kohtaan vaatiakseen, että hänelle myönnetään sen jäsenvaltion lainsäädännössä nuorille työnhakijoille säädetty etuus (allocation d'attente), jonka alueella työntekijä työskentelee, silloin kun tämä etuus myönnetään edunsaajan henkilökohtaisen tilanteen perusteella eikä sen vuoksi, että hän kuuluu työntekijän perheeseen.

2. Asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun sosiaalisen edun käsitteeseen kuuluvat kaikki sellaiset edut, jotka - liittyivätpä ne työsopimukseen tai eivät - yleisesti myönnetään kotimaisille työntekijöille pääasiallisesti sen objektiivisen tilanteen perusteella, että he ovat työntekijöitä, tai ainoastaan sen perusteella, että he asuvat kyseisessä jäsenvaltiossa, ja joiden myöntäminen myös sellaisille työntekijöille, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, on näin ollen omiaan helpottamaan heidän liikkuvuuttaan yhteisössä.

Jäsenvaltion lainsäädännössä nuorille työnhakijoille säädetyt etuudet ovat asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sosiaalisia etuja. Jäsenvaltio ei voi kieltäytyä myöntämästä niitä sellaisen työntekijän, joka on toisen jäsenvaltion kansalainen, huollettavina oleville lapsille lasten kansalaisuuden perusteella; näin on riippumatta siitä, ovatko lapset jäsenvaltion vai kolmannen valtion kansalaisia.