Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vastaus alkuperäiseen hakemukseen on ainoastaan ensimmäinen kannanotto, josta ei lähtökohtaisesti voida nostaa kannetta, koska se ei saa aikaan oikeusvaikutuksia, kun kyse ei ole poikkeuksellisista olosuhteista. Toisin on muun muassa silloin, kun vastausta alkuperäiseen hakemukseen rasittaa muotovirhe, koska siinä ei ole ilmoitettu kantajalle sen oikeudesta esittää uudistettu hakemus, tai kun toimielin vahvistaa kantansa alkuperäiseen hakemukseen annetulla vastauksella lopullisesti.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen tulkitsemiseksi on tunnustettava sen yleisen olettaman olemassaolo, jonka mukaan valtiontukien valvontaa koskevan hallinnollisen asiakirja-aineiston asiakirjoihin sisältyvien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi asianomaisten yritysten taloudellisten etujen suojaa.

Oikeus tutustua hallintomenettelyn asiakirja-aineistoon SEUT 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti aloitetussa valvontamenettelyssä ja asetukseen N:o 1049/2001 perustuva oikeus tutustua asiakirjoihin eroavat oikeudellisesti toisistaan, mutta ne johtavat tästä huolimatta toiminnalliselta kannalta katsoen toisiinsa rinnastettaviin tilanteisiin. Oikeus tutustua asiakirjoihin mahdollistaa nimittäin tämän oikeuden myöntämisen oikeudellisesta perustasta riippumatta sen, että asianomaiset voivat saada kaikki komissiolle esitetyt huomautukset ja asiakirjat. Tältä osin valtiontukien valvontamenettelyä sääntelevässä säännöstössä säädetään myös tiukoista säännöistä tällaisen menettelyn yhteydessä saatujen tai vahvistettujen tietojen käsittelyn osalta, koska SEUT 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen 2015/1589 30 artiklassa edellytetään, että tietoja, jotka on saatu sovellettaessa tätä asetusta ja jotka kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin, ei saa ilmaista.

Näin ollen yleinen oikeus tutustua asetuksen N:o 1049/2001 perusteella valtiontukien valvontamenettelyihin liittyvän hallinnollisen asiakirja-aineiston asiakirjoihin olisi omiaan vaarantamaan tasapainon, jonka unionin lainsäätäjä on asetuksessa 2015/1589 halunnut taata yhtäältä kyseessä olevan jäsenvaltion velvollisuuden – ja tarvittaessa kolmansien osapuolten halun – toimittaa komissiolle mahdollisesti arkaluonteisia taloudellisia tietoja, jotta se voi arvioida valtiontuen yhteensoveltuvuutta sisämarkkinoille, ja toisaalta sen vahvistettua suojaa koskevan takeen välillä, joka liittyy salassapitovelvollisuuden ja liikesalaisuuksien nojalla komissiolle näin toimitettuihin tietoihin. Jos muut kuin asianomainen jäsenvaltio, joka on osapuolena valtiontukien valvontamenettelyssä ja jolla ainoastaan on valtiontukisäännöstön nojalla oikeus tutustua tämän menettelyn asiakirja-aineistoon, voisivat saada oikeuden tutustua asiakirjoihin asetuksen N:o 1049/2001 nojalla, kyseisellä säännöstöllä käyttöön otettu järjestelmä vaarannettaisiin.

Tämä pätee siitä riippumatta, koskeeko tiedonsaantipyyntö jo päätettyä menettelyä vai vireillä olevaa menettelyä. Kun nimittäin otetaan huomioon valtiontukien valvontamenettelyn yhteydessä suojatut edut, menettelyn kohteena olevien yritysten – erityisesti tuensaajan – taloudellista toimintaa koskevien arkaluonteisten tietojen julkistaminen voi vahingoittaa niiden taloudellisia etuja riippumatta siitä, että SEUT 108 artiklan soveltamismenettely on jo päätetty.

(ks. 41, 42, 44–46 ja 48 kohta)