Asia T-88/17

Espanjan kuningaskunta

vastaan

Euroopan komissio

Maaseuturahasto – Ohjelmakauden 2007–2013 viimeinen täytäntöönpanovuosi – Jäsenvaltioiden maksajavirastojen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Päätös, jolla todetaan, ettei tiettyä määrää voida käyttää uudelleen Extremaduran itsehallintoalueen maaseudun kehittämisohjelman puitteissa – Laskentamenetelmä – Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohta – Luottamuksensuoja

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kahdeksas jaosto) 5.7.2018

(Neuvoston asetuksen N:o 1290/2005 23 artiklan toinen kohta ja 29 artiklan 7 kohta ja neuvoston asetuksen N:o 1698/2005, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla N:o 74/2009 ja N:o 473/2009, 69 artiklan 5 b kohta)

Maatalous – Maaseuturahastosta maksettava rahoitus – Tuki maaseudun kehittämiseen – Toimien ja menojen tukikelpoisuus – Tilanne, jossa menot, jotka on käytetty toimiin, jotka liittyvät jäsenvaltioiden osoittamiin uusiin haasteisiin, alittavat vahvistetut lisävarat – Takaisinmaksua unionin talousarvioon koskeva velvollisuus – Laskentamenetelmä – Sellaisten määrien ottaminen huomioon, jotka sisältyvät asianomaisen jäsenvaltion oikaistuun rahoitussuunnitelmaan, joka on komission sellaisen päätöksen liitteenä, jolla hyväksytään maaseudun kehittämisohjelman tarkistaminen ennen sen päättämistä, ei ole osa laskentamenetelmää

(Neuvoston asetuksen N:o 1290/2005 22 perustelukappale ja 29 artikla ja neuvoston asetuksen N:o 1698/2005, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla N:o 74/2009 ja N:o 473/2009, 69 artiklan 5 b kohta)

(Neuvoston asetuksen N:o 1698/2005, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla N:o 74/2009 ja N:o 473/2009, 16 a artiklan 1 kohta ja 69 artiklan 5 a ja 5 b kohta)

Maaseuturahaston tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdan mukaan silloin, kun asetuksen N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa määriteltyihin uusiin haasteisiin liittyviin toimiin käytetty unionin tuen tosiasiallinen määrä on pienempi kuin tämän artiklan 5 a kohdassa tarkoitettujen määrien yhteissumma, jäsenvaltion on maksettava erotus takaisin unionin talousarvioon siihen määrään asti, jolla muihin kuin uusiin haasteisiin liittyviin toimiin käytettävissä olleet kokonaismäärärahat ylittyivät. Mainitussa asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdassa edellytetään näin ollen, että todetaan kaksi premissiä, nimittäin uusiin haasteisiin liittyvien toimien täytäntöönpanoon tarkoitettujen määrien osittainen jättäminen käyttämättä ja muihin toimiin käytettävissä olleiden kokonaismäärärahojen ylittyminen. Uusiin haasteisiin tarkoitettujen lisävarojen osittainen käyttämättä jättäminen ei tältä osin siis ole sääntöjenvastaista niin kauan kuin muihin toimiin kuin uusiin haasteisiin tarkoitettuja käytettävissä olevia määrärahoja ei ylitetä. Takaisinmaksu unionin talousarvioon tulee tarpeelliseksi vain silloin, kun käytetyt määrät ylittävät muihin toimiin käytettävissä olevat määrärahat. Määriä, jotka johtuvat muihin kuin asetuksen N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa määriteltyihin uusiin haasteisiin liittyviin toimiin käytettävissä olleiden kokonaismäärärahojen ylittymisestä, ei nimittäin voida hyväksyä käyttämättömistä lisävaroista rahoitettavina menoina, kun otetaan huomioon, että niillä ei ole rahoitettu näihin asetuksella N:o 1698/2005 nimenomaan säädettyihin uusiin haasteisiin liittyvien toimien tyyppejä. Näin ollen asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdan tarkoitus on estää lisävarojen käyttäminen muihin kuin mainitun asetuksen 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa määriteltyihin uusiin haasteisiin liittyviin toimiin. (ks. 64 ja 72–74 kohta)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä on erotettava toisistaan yhtäältä maksusitoumuksen vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskeva menettely ja toisaalta menettely, jota komission on noudatettava asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdan mukaisesti viimeisen tilikauden tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä ohjelmaa päätettäessä. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen N:o 1290/2005 johdanto-osan 22 perustelukappaleesta ilmenee nimittäin yhtäältä, että maksusitoumusten vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskeva sääntö on laadittu ohjelmien täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja moitteettoman varainhoidon tehostamiseksi. Komissiolla on näin ollen saman asetuksen 29 artiklan nojalla toimivalta vapauttaa ilman eri toimenpiteitä maaseudun kehittämisohjelmaan liittyvä maksusitoumuksen osa, jota ei ole käytetty ennakko- eikä välimaksuihin tai josta ei ole jätetty asianmukaista menoilmoitusta talousarviositoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä. Toisaalta asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdasta seuraa, että takaisinmaksu unionin talousarvioon on tarpeen tarkistettaessa ohjelmaa päätettäessä, onko velvollisuutta käyttää varattuja varoja yksinomaan tietyn tyypin toimiin noudatettu, vaikka maksajavirastot ovat jo käyttäneet varat maksamalla ne tuensaajille. Vaikka tietty määrä suljetaan unionin rahoituksen ulkopuolelle molempien menettelyjen seurauksena, maksusitoumuksen vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskevan menettelyn yhteydessä talousarviositoumuksen osa vähennetään automaattisesti ajankohtana ”n+2”, koska sitä ei ole käytetty, kun taas asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdan mukaisesti suoritetun laskelman yhteydessä jäsenvaltion on maksettava takaisin unionin talousarvioon tietty määrä, joka on laskettu menojen viimeiseen tukikelpoisuuspäivään asti todella toteutettujen menojen perusteella. (ks. 79–82 kohta)

Ei voida pätevästi väittää, että maaseuturahaston tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdassa säädettyä laskelmaa varten olisi otettava huomioon määriä, jotka sisältyvät komission päätökseen, joka koskee kyseisen maaseudun kehittämisohjelman tarkistuksen hyväksymistä ja joka viittaa liitteeseen, johon sisältyvät sitä oikaistua rahoitussuunnitelmaa vastaavat taulukot, jonka kansalliset viranomaiset ovat esittäneet ja jonka mukaan sekä lisävaroja että muita maaseuturahaston rahoitusosuuden perusteella käytettävissä olevia varoja vähennetään ilman eri toimenpiteitä suoritetun maksusitoumuksen vapauttamisen johdosta. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen N:o 1290/2005 29 artiklan 7 kohdassa, jossa säädetään, että jos maksusitoumuksia vapautetaan ilman eri toimenpiteitä maaseuturahaston rahoitusosuutta vähennetään asianomaisena vuonna, ei nimittäin tehdä eroa rahoituksen lähteiden välillä. Komissio on tosin hyväksynyt kyseessä olevat määrät ohjelman tarkistuksen hyväksymistä koskevassa toisessa päätöksessä. Asetuksen N:o 1290/2005 23 artiklan toisen kohdan mukaan komission tekemää päätöstä jäsenvaltion esittämän maaseudun kehittämisohjelman hyväksymisestä pidetään rahoituspäätöksenä, joka on oikeudellinen sitoumus sen jälkeen, kun se on annettu tiedoksi asianomaiselle jäsenvaltiolle. Vaikka oletettaisiin, että asetuksen N:o 1290/2005 23 artiklan toinen kohta koskee myös komission tekemiä päätöksiä maaseudun kehittämisohjelman tarkistuksen hyväksymisestä ilman eri toimenpiteitä suoritetun maksusitoumuksen vapauttamisen johdosta, on kuitenkin korostettava, että kun otetaan huomioon, että komissio suorittaa ohjelmaa päätettäessä asetuksen N:o 1698/2005 69 artiklan 5 b kohdan mukaisen laskelman, mainittu toimielin ei voi ennakoida maksusitoumuksen vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskevan menettelyn johdosta oikaistun rahoitussuunnitelman hyväksymishetkellä niiden menojen määrää, jotka tuensaaja todella toteuttaisi kyseisen ohjelman täytäntöönpanon aikana. Se, että komissio on hyväksynyt oikaistun rahoitussuunnitelman, jossa määrätään maaseudun kehittämisohjelman osalta varojen jakautumisesta ilman eri toimenpiteitä suoritetun maksusitoumuksen vapauttamisen johdosta, ei myöskään anna kyseiselle asiakirjalle asetuksen oikeudellista arvoa suurempaa arvoa. (ks. 88–92 kohta)