Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Euroopan yhteisöt – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Sellaisten asiakirjojen olemassaolo, joihin on pyydetty saada tutustua – Olettama, jonka mukaan asiakirjoja ei ole olemassa ja joka perustuu asianomaisen toimielimen tästä tekemään ilmoitukseen – Asian kannalta merkityksellisten ja yhtäpitävien seikkojen perusteella kumottavissa oleva olettama

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1049/2001)

2. Euroopan yhteisöt – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Julkisen edun turvaaminen – Tuomioistuinvalvonnan laajuuden rajat

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohta)

3. Euroopan yhteisöt – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Pakottavat poikkeukset – Tutustumisoikeutta pyytävän henkilön erityisen intressin huomioon ottaminen ei kuulu pakottaviin poikkeuksiin

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohta)

4. Euroopan yhteisöt – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Perusteluvelvollisuuden laajuus

(EY 253 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1049/2001)

Tiivistelmä

1. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 asiayhteydessä toimielinten ilmoituksiin siitä, ettei pyydettyjä asiakirjoja ole olemassa, liittyy laillisuusolettama. Näin ollen tähän ilmoitukseen liittyy olettama sen todenperäisyydestä. Kyse on kuitenkin yksinkertaisesta olettamasta, jonka kantaja voi kumota kaikin perustein asian kannalta merkityksellisten ja yhtäpitävien seikkojen perusteella.

(ks. 29 ja 32 kohta)

2. Toimielimillä on laaja harkintavalta sellaisilla aloilla, jotka liittyvät Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyihin, yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskeviin pakottaviin poikkeuksiin. Tästä seuraa, että valvonta, jota ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin harjoittaa suhteessa toimielinten sellaisiin päätöksiin, joilla evätään oikeus tutustua asiakirjoihin kyseisessä säännöksessä säädettyjen yleistä etua koskevien poikkeusten perusteella, rajoittuu sen tarkistamiseen, että menettelysääntöjä ja perusteluvelvollisuutta on noudatettu, että tosiseikat pitävät asiallisesti paikkansa, että näitä tosiseikkoja ei ole arvioitu ilmeisen virheellisesti ja ettei harkintavaltaa ole käytetty väärin.

(ks. 46 ja 47 kohta)

3. Niistä poikkeuksista, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin, säädetään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa pakottavin sanamuodoin. Tästä seuraa, että jäsenvaltiot ovat velvollisia epäämään oikeuden tutustua näiden poikkeusten alaan kuuluviin asiakirjoihin silloin, kun esitetään näyttöä tällaisista olosuhteista.

Näin ollen sellaista erityistä intressiä, johon oikeutta tutustua itseään koskeviin asiakirjoihin pyytävä henkilö saattaa vedota, ei voida ottaa huomioon sovellettaessa 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjä pakottavia poikkeuksia.

(ks. 51 ja 52 kohta)

4. Kun toimielin epää Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 perusteella esitetyn pyynnön saada tutustua asiakirjoihin, sen on kussakin tapauksessa osoitettava, että asiakirjat, joihin tutustumista on pyydetty, kuuluvat tosiasiassa kyseisessä asetuksessa lueteltujen poikkeusten soveltamisalaan. Kyseisen toimielimen asiana on näin ollen tarkistaa yhtäältä, että pyydetty asiakirja kuuluu todellakin sellaisen poikkeuksen alaan, johon on vedottu, ja toisaalta, että kyseiseen poikkeukseen liittyvä turvaamisen tarve on todellinen.

Voi kuitenkin olla mahdotonta osoittaa niitä syitä, jotka kunkin asiakirjan osalta tekevät siitä luottamuksellisen, ilmaisematta asiakirjan sisältöä ja näin ollen poistamatta poikkeukselta sen olennaista merkitystä. Tästä seuraa, että sellaisessa tapauksessa se, että epäävän päätöksen perustelut vaikuttavat suppeilta ja kaavamaisilta, ei sellaisenaan merkitse perustelujen puutteellisuutta, koska se ei estä asianomaisen toimielimen perustelujen ymmärtämistä ja tarkistamista.

(ks. 60, 61 ja 63 kohta)