Asia T-688/16

Mercedes Janssen-Cases

vastaan

Euroopan komissio

Henkilöstö – Virkamiehet – Palvelukseen ottaminen – Ilmoitus avoimesta virasta – Komission sovittelija – Toimivaltainen nimittävä viranomainen – Toimivallan siirto – Menettely – Henkilöstökomitean kuuleminen – Vastuu

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (laajennettu viides jaosto) 22.11.2018

Vaikka valitsematta jääneille hakijoille tehty ilmoitus on valittajalle vastainen toimi ja sitä on pidettävä hakemuksen muodollisena hylkäämispäätöksenä, josta alkaa henkilöstösääntöjen 90 artiklan mukainen valitusaika, on kuitenkin niin, että valintamenettelyn päätteeksi toteutettavalla toimella, jolla hakija tulee valituksi, on myös oikeudellisia vaikutuksia, joiden välttämätön seuraus edellä mainittu muodollinen hylkääminen on. (ks. 22 kohta)

Toimivallan siirto on toimi, jolla siirretty toimivalta siirretään pois delegoivalta viranomaiselta delegaation vastaanottajalle. Toimivallan siirron vaikutus on tehtävien siirto, joka estää valtuutuksen antanutta viranomaista käyttämästä toimivaltaa, jonka se on siirtänyt, muutoin sen päätöstä rasittaisi toimivallan puuttuminen. Valtuutuksen antanut viranomainen voi käyttää toimivaltaa uudestaan vasta, kun se toteuttaa ensin toimen, jolla se palauttaa itselleen siirretyn toimivallan. Samalla tavoin kuin toimivallan siirto edellyttää nimenomaista toimea, jolla kyseinen toimivalta siirretään, oikeusvarmuuden periaate, joka on toimivallan siirtoja koskevien toimien virallisen luonteen taustalla, edellyttää, että toimivallan peruuttaminen tehdään nimenomaisella toimella. Jos oletetaan, että henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohdan mukainen toimivaltaisen nimittävän viranomaisen määrittelyä koskeva mekanismi olisi katsottava toimivallan siirroksi tai rinnastettava tällaiseen siirtoon, valtuutuksen antanut viranomainen jättää huomiotta tällaisesta siirtämisestä johtuvan toimivallan menettämisen, kun se katsoo olevansa toimivaltainen käyttämään valtuutuksen vastaanottaneen viranomaisen sijaan itse toimivaltaa nimittää virkamies, kun se katsoo tämän olevan aiheellista. (ks. 31 ja 32 kohta)

Sovitteluelimen vahvistamisesta tehdyn komission päätöksen 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että siinä asetetaan sovittelijan nimittämismenettelyn päättävästä lopullisesta päätöksestä vastuussa olevalle elimelle velvollisuus kuulla henkilöstökomiteaa. Lisäksi, vaikka tämä kuuleminen on vain oikeus tulla kuulluksi, eikä merkitse sitä, että henkilöstökomitealla olisi oikeus yhteispäätökseen päätöksestä vastuussa olevan elimen kanssa, kuulemisen tulee olla kuitenkin sen luonteinen, että sillä voi olla merkitystä hyväksytyn päätöksen sisältöön, koska tämä viimeksi mainittu merkitsee laajan harkintavallan käyttämistä.

Kyseessä olevan kuulemisen tehokkuus voidaan tässä yhteydessä taata vain silloin, kun kuulemisen kohde on yhteneväinen lopullisen päätöksen tekevän elimen arvioinnin kohteen kanssa. Näin ollen henkilöstökomitean kuulemisen on koskettava samoja hakijoita, joiden osalta kyseisen elimen on käytettävä harkintavaltaansa. Tämän kuulemisen tehokkuus nimittäin mitätöitäisiin, mikäli henkilöstökomiteaa pyydettäisiin laatimaan lausunto vain yhdestä hakijasta, kun taas päätöksen tekevä elin arvioisi useita hakijoita ennen valintansa tekemistä. (ks. 39 ja 40 kohta)

Toimielinten ja niiden virkamiesten välisissä riita-asioissa myönnetään oikeus vahingonkorvaukseen, jos seuraavat kolme edellytystä täyttyvät: toimielinten moitittu toiminta on lainvastaista, vahinko on todella syntynyt ja toiminnan ja väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys. Se, että kyseessä olevan kaltaiseen tehtävään valittiin toinen hakija, ei sellaisenaan aiheuta vahinkoa hakijoille, joita ei lopulta valittu. Vaikka valinta kertookin siitä, että toista ehdokasta pidettiin kyseisessä tilanteessa ansioituneempana, tämä ei merkitse, että toisten ehdokkaiden ansioista olisi tehty kielteinen arvio. (ks. 51 ja 53 kohta)