ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Asianomaiselle vastaisen toimen perustelemista koskevan velvollisuuden tarkoituksena on yhtäältä antaa asianomaiselle riittävät tiedot sen arvioimiseksi, onko toimi asianmukainen vai onko siinä mahdollisesti sellainen virhe, jonka perusteella sen pätevyys voidaan riitauttaa unionin tuomioistuimissa, ja toisaalta antaa unionin tuomioistuimille mahdollisuus valvoa toimen laillisuutta. Tästä seuraa, että perustelut on lähtökohtaisesti ilmoitettava asianomaiselle samaan aikaan kuin sille vastainen päätös ja ettei perustelujen puuttumista voida korjata sillä, että asianomainen saa päätöksen perustelut tietoonsa unionin tuomioistuimissa käytävän oikeudenkäyntimenettelyn aikana.

Näin on silloin, kun on kyse kirjeestä, jolla komissio ilmoittaa virallisesti yhtiölle, että sitä koskeva W3b-varoitus on ennakkovaroitusjärjestelmässä, ilman, että yhtiötä olisi kuultu etukäteen, ja rajoittuu viittamaan komission tulojen ja menojen hyväksyjien ja toimeenpanovirastojen käyttöön tarkoitetusta ennakkovaroitusjärjestelmästä annetun päätöksen 2008/969 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin yleisiin ja abstrakteihin olosuhteisiin. Näin tehdessään komissio on varoituksen kirjaamisajankohtana laiminlyönyt ilmoittaa tälle yhtiölle syyt, joiden vuoksi siitä kirjattiin W3b-varoitus ennakkovaroitusjärjestelmään. Tällaiset perustelut ovat kuitenkin sitäkin välttämättömämpiä, sillä mikään oikeudenkäynti ei kohdistu tähän yhtiöön ja kansalliset menettelyt, jotka kohdistuvat henkilöihin, joihin sillä on siteitä, ovat vasta tutkintavaiheessa eivätkä oikeudenkäyntivaiheessa, joka on ainoa menettelyvaihe, joka voi päättyä lainvoimaiseen tuomioon Lisäksi päätöksen 2008/969 12 artiklan tarkka ulottuvuus on epäselvä. Kun otetaan huomioon tämän päätöksen 12 artiklan 3 kohta, ei etenkään ole selvää, että W3b-varoituksia voidaan inkvisitorisessa järjestelmässä tehdä jo tutkintavaiheessa.

(ks. 134 ja 137 kohta)
3.

Maatalous – Yhteinen maatalouspolitiikka – Suoran tuen järjestelmät – Yhteiset säännöt – Tilatukijärjestelmä – Pysyvä laidun – Käsite – Alojen, joilla on vähäinen määrä puuvartisia kasveja, sisältyminen kyseiseen käsitteeseen (Neuvoston asetukset N:o 1782/2003 ja N:o 73/2009; komission asetuksen N:o 796/2004 2 artiklan 2 alakohta ja komission asetuksen N:o 1120/2009 2 artiklan c alakohta) (ks. 37–39 ja 105 kohta)
Tästä seuraa, että komission päätöksellä poistaa yhtiö Taric-lisäkoodiin A 950 liittyvästä yritysluettelosta ja lisätä se Taric‑lisäkoodiin C 129 oli lopullisia oikeusvaikutuksia, jotka kansalliset tulliviranomaiset panivat täytäntöön Taric‑lisäkoodin C 129 käyttöön ottamisesta lähtien, ja sen tavoitteena oli, että mainitut viranomaiset eivät kanna enää polkumyyntitulleja täytäntöönpanoasetuksessa 2015/2272 vahvistetuista mainitun yhtiön valmistamista tuotteista, vaikka unionin tuomioistuimet eivät ole kumonneet tätä asetusta eivätkä julistaneet sitä pätemättömäksi. Tämän päätöksen oikeusvaikutukset voivat siten vaikuttaa niiden yritysten etuihin, jotka olivat antaneet aiheen polkumyyntitutkintaan.

SEUT 263 artiklassa tarkoitetun kumoamiskanteen kohteeksi kelpaavia toimia tai päätöksiä ovat ainoastaan sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajien etuihin. Kumoamiskannetta ei myöskään voida nostaa toimesta, jolla ei voi olla ja jolla ei myöskään pyritä aikaansaamaan oikeusvaikutuksia. Jotta voitaisiin määritellä, onko riidanalaisella toimella oikeusvaikutuksia, tarkastelun kohteeksi on otettava tämän toimen asiasisältö.

SEUT 263 artiklan neljännen kohdan mukainen vaatimus siitä, että riidanalainen päätös koskee luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä suoraan, edellyttää kahden kumulatiivisen edellytyksen täyttymistä eli ensinnäkin, että riidanalaisella toimenpiteellä on välittömiä vaikutuksia yksityisen oikeusasemaan, ja toiseksi, ettei se jätä niille, joille se on osoitettu ja joiden tehtävänä on sen toimeenpano, ollenkaan harkintavaltaa, jolloin toimeenpano on täysin automaattista ja perustuu yksinomaan unionin lainsäädäntöön eikä edellytä välissä olevien sääntöjen soveltamista.

Ensimmäisestä edellytyksestä, joka koskee välittömiä vaikutuksia yksityisen oikeusasemaan, on todettava, että koska päätöksessä, jolla muutetaan Taric‑lisäkoodia tietyn yhtiön osalta, määrätään, että täytäntöönpanoasetuksessa 2015/2272 säädettyjä polkumyyntitulleja ei ole enää kannettava mainitun yhtiön valmistamista tuotteista, vaikka kantajien nimissä tehdyssä tarkastelupyynnössä vaadittiin päinvastoin näiden tullien määräämistä, se koskee näin ollen mainitun yhtiön kanssa kilpailevia kantajia suoraan.

Toisesta edellytyksestä, joka liittyy niille, joille mainittu päätös on osoitettu, jätettyyn harkintavaltaan, on todettava, että jäsenvaltioiden on lähtökohtaisesti sovellettava Taricin koodeissa ja lisäkoodeissa mainittuja toimenpiteitä yhteisen tullitariffin yhtenäistä täytäntöönpanoa varten. Näin ollen on katsottava, että kansallisilla tulliviranomaisilla ei ollut harkintavaltaa nyt käsiteltävässä asiassa.

(ks. 38, 40, 43 ja 44 kohta)
Parlamentin jäsenten sananvapaudelle on annettava laajennettu suoja, koska parlamentilla on demokraattisessa yhteiskunnassa perustavanlaatuinen merkitys. Vaikka pitää paikkansa, että kaikille parlamentissa pidettäville puheenvuoroille on annettava laaja sananvapauden suoja, parlamentissa sananvapauden on toisinaan väistyttävä tiettyjen oikeutettujen etujen eli parlamentin työskentelyn edellyttämän järjestyksen ylläpitämisen ja muiden parlamentin jäsenten oikeuksien suojelemisen tieltä, koska parlamentin toiminta liittyy läheisesti poliittisen järjestelmän aidon demokraattiseen luonteeseen.

Tästä seuraa yhtäältä, että parlamenttien työjärjestyksissä voidaan varata mahdollisuus seuraamusten määräämiseen parlamentin jäsenten esittämistä lausumista vain, jos ne häiritsevät parlamentin sujuvaa toimintaa tai aiheuttavat vakavan vaaran yhteiskunnalle, kuten lietsovat väkivaltaa tai rotuvihaa. Toisaalta parlamenteille annettu toimivalta määrätä kurinpitoseuraamuksia sujuvan toimintansa varmistamiseksi tai tiettyjen perusoikeuksien, periaatteiden tai perusvapauksien suojelemiseksi on sovitettava yhteen parlamentin jäsenten sananvapauden kunnioittamisen varmistamista koskevan vaatimuksen kanssa.

(ks. 46, 47, 49 ja 50 kohta)
5.

Euroopan parlamentti–Jäsenet–Kulut ja korvaukset–Perusteettomasti suoritettujen summien takaisinperiminen–Parlamentin päätöksessä oleva viittaus oikeudellisen yksikön lausuntoon–Edellytyksenä kyseisen parlamentin jäsenen mahdollisuudelle tutustua siihen on, että hän on esittänyt sitä koskevan pyynnön asetuksen N:o 1049/2001 nojalla (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1049/200; Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeista tehty parlamentin puhemiehistön päätös) (ks. 74 kohta)
3.

EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Suhteelliset hylkäysperusteet–Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin laajalti tunnettu tavaramerkki–Aikaisemman laajalti tunnetun tavaramerkin tuottaman suojan ulottaminen tavaroihin tai palveluihin, jotka eivät ole samankaltaisia–Edellytykset (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 5 kohta) (ks. 34 kohta)
Koska Euroopan atomienergiayhteisö ei ole tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen osapuoli, se ei – vastakkaisten tietojen puuttuessa – voi olla sidottu velvoitteisiin, jotka sisältyvät määräysten soveltamisesta Euroopan yhteisön toimielimiin ja elimiin annettuun asetukseen N:o 1367/2006.

Tältä osin Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti toteutetut toimet eivät väistämättä kuulu unionin puitteissa sovellettavien velvoitteiden alaan. Euroopan atomienergiayhteisö ja Euroopan yhteisö, nykyinen unioni, ovat itse asiassa eri järjestöjä, jotka on perustettu eri perussopimuksilla ja joilla on eri oikeushenkilöllisyys ja jotka kukin osaltaan kuuluvat eri sääntöjen alaan. Euroopan atomienergiayhteisön puitteessa sovellettavista säännöistä määrätään siis Euratomin perustamissopimuksessa. Näihin sääntöihin kuuluu EA 106 A artiklan 1 kohta, jossa määrätään, että Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen sovelletaan tiettyjä EU- ja EUT-sopimuksen määräyksiä, mukana lukien SEUT 15 artiklaa – aiemmin EY 255 artikla – joka on yleisön oikeudesta tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 asetuksen N:o 1049/2001 perustana. Tätä asetusta, joka perustuu Euroopan atomienergiayhteisössä sovellettavaan määräykseen ja jossa otetaan käyttöön toimielinten asiakirjoihin tutustumista koskeva yleinen järjestelmä, sovelletaan näissä puitteissa toimivien toimielinten ja elinten hallussa oleviin asiakirjoihin.

Lopuksi asetuksessa N:o 1367/2006 viitataan nimenomaisesti Euroopan yhteisön toimielimiin ja elimiin, eikä sitä ole tarkoitettu sovellettavan muihin yhteisöihin, esimerkiksi Euroopan atomienergiayhteisön toimielimiin tai elimiin.

(ks. 46–48 ja 50 kohta)
1.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus–Rakennerahastojen interventio–Unionin myöntämä rahoitus–Rahoitustuen vähentäminen sääntöjenvastaisuuksien vuoksi–Komission päätöksen tekemisen preklusiivinen määräaika–Määräaika vahvistetaan voimassa olevan asetuksen mukaan kuulemisessa, jonka komissio toimittaa asianomaisen jäsenvaltion osalta (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1303/2013 145 artiklan 6 kohta, 152 artiklan 1 kohta ja 154 artiklan toinen kohta; neuvoston asetuksen N:o 1260/1999 39 artiklan 3 kohta; neuvoston asetuksen N:o 1083/2006 100 artiklan 5 kohta, 105 artiklan 1 kohta ja 108 artiklan toinen kohta) (ks. 39 ja 40 kohta)
7.

EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Suhteelliset hylkäysperusteet–Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman, laajalti tunnetun tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki–Aikaisemman laajalti tunnetun tavaramerkin tuottaman suojan ulottaminen tavaroihin tai palveluihin, jotka eivät ole samankaltaisia–Näyttö, joka haltijan on esitettävä–Tuleva muu kuin hypoteettinen vaara epäoikeudenmukaisesta hyväksikäytöstä tai haitan aiheuttamisesta (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 5 kohta) (ks. 64 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (seitsemäs jaosto) 25.4.2018 – Walfood vastaan EUIPO – Romanov Holding (CHATKA)

(asia T‑312/16)

(EU-tavaramerkki – Väitemenettely – Euroopan unionin nimeävä kansainvälinen rekisteröinti – Sanamerkki CHATKA – Aiempi kansainvälinen kuviomerkki CHATKA – Suhteellinen hylkäysperuste – Asetuksen (EY) N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta (josta on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) – Aiemman tavaramerkin tosiasiallinen käyttö – Asetuksen N:o 207/2009 42 artiklan 2 ja 3 kohta (joista on tullut asetuksen 2017/1001 47 artiklan 2 ja 3 kohta))

1. EU-tavaramerkki–Kolmansien huomautukset ja väite–Väitteen tutkiminen–Todisteet aikaisemman tavaramerkin käyttämisestä–Tosiasiallinen käyttö–Käsite (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 42 artiklan 2 kohta) (ks. 34 kohta)

2. EU-tavaramerkki–Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys–Vaatimuksen tutkiminen–Todisteet aikaisemman tavaramerkin käyttämisestä–Tavaramerkin käyttö tavaramerkin haltijan suostumuksella–Nimenomainen tai implisiittinen suostumus (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 15 artiklan 2 kohta ja 17 artiklan 6 kohta) (ks. 47–49 kohta)

3. EU-tavaramerkki–Kolmansien huomautukset ja väite–Väitteen tutkiminen–Todisteet aikaisemman tavaramerkin käyttämisestä–Selvitysaineiston todistusvoima–Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 42 artiklan 2 kohta) (ks. 50 kohta)

4. EU-tavaramerkki–Kolmansien huomautukset ja väite–Väitteen tutkiminen–Todisteet aikaisemman tavaramerkin käyttämisestä–Tosiasiallinen käyttö–Käsite–Asetuksen N:o 207/2009 42 artiklan 2 ja 3 kohdan tarkoituksen mukainen tulkinta (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 johdanto-osan kymmenes perustelukappale ja 42 artiklan 2 ja 3 kohta; komission asetuksen N:o 2868/95 1 artiklan 22 säännön 3 kohta) (ks. 93 kohta)

5. EU-tavaramerkki–Kolmansien huomautukset ja väite–Väitteen tutkiminen–Todisteet aikaisemman tavaramerkin käyttämisestä–Tosiasiallinen käyttö–Käsite–Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 johdanto-osan kymmenes perustelukappale ja 42 artiklan 2 ja 3 kohta; komission asetuksen N:o 2868/95 1 artiklan 22 säännön 3 kohta) (ks. 94–99 kohta)

6. EU-tavaramerkki–Kolmansien huomautukset ja väite–Väitteen tutkiminen–Todisteet aikaisemman tavaramerkin käyttämisestä–Tavaramerkin käyttö muodossa, jossa on poikkeavia osatekijöitä, jotka eivät vaikuta tavaramerkin erottamiskykyyn–Sanamerkki CHATKA ja kuviomerkki CHATKA (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 42 artiklan 2 kohta) (ks. 124, 128, 131, 141, 142 ja 152 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n viidennen valituslautakunnan 21.3.2016 tekemästä päätöksestä (asia R 2780/8014-5), joka koskee osapuolten Romanov Holding ja Walfood välistä väitemenettelyä

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
1.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 18, 19 ja 44 kohta)
4.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Kuviomerkki #hello media group-Kuviomerkit ja sanamerkki HELLO! (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 27–29, 46, 54, 77 ja 78 kohta)
6.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Kuviomerkit coffee inn ja coffee in (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 134 ja 135 kohta)
1.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 36, 58, 81 ja 93 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 26.9.2017 – La Rocca vastaan EUIPO (Take your time Pay After)

(asia T-755/16)

(EU-tavaramerkki - Hakemus kuviomerkin Take your time Pay After rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi - Erottamiskyvyn puuttuminen - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta - Perusteluvelvollisuus - Asetuksen N:o 207/2009 75 artiklan ensimmäinen virke)

1. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky-Käsite (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 12–15 kohta)

2. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky-Erottamiskyvyn arviointi-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 16, 19 ja 25 kohta)

3. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky-Mainoslauseista muodostuvat tavaramerkit-Erottamiskyky-Erityisten arviointiperusteiden soveltaminen-Tällaista soveltamista ei voida hyväksyä (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 17 ja 18 kohta)

4. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky-Kuviomerkki Take your time Pay After (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 21, 23 ja 26–32 kohta)

5. EU-tavaramerkki-Menettelysäännökset-Päätösten perusteleminen-Tarkoitus (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 75 artiklan ensimmäinen virke) (ks. 37 kohta)

6. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Hylkäysperusteiden tutkiminen erikseen kaikkien rekisteröintihakemuksessa tarkoitettujen tavaroiden tai palvelujen osalta-Velvollisuus perustella rekisteröinnin epääminen-Ulottuvuus (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohta ja 75 artiklan ensimmäinen virke) (ks. 39–41 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n ensimmäinen valituslautakunnan 4.8.2016 tekemästä päätöksestä (asia R 406/2016-1), joka koskee hakemusta kuviomerkin Take your time Pay After rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
Unionin oikeuden yleisistä periaatteista johtuu, että hallinnolla on lähtökohtaisesti valtuus peruuttaa taannehtivin vaikutuksin asianomaiselle myönteinen hallintopäätös, joka on tehty lainvastaisesti, mutta että sellaisen lainvastaisen hallintopäätöksen taannehtivalle peruuttamiselle, jolla luodaan sen vastaanottajalle oikeuksia, on asetettu tiukat edellytykset. Vaikka kaikille unionin toimielimille, jotka toteavat, että niiden tekemä päätös on lainvastainen, on tunnustettu oikeus peruuttaa se taannehtivasti kohtuullisen ajan kuluessa, tätä oikeutta on saatettu rajoittaa siksi, että on tarpeen suojata toimen lainmukaisuuteen luottaneen vastaanottajan perusteltua luottamusta. Tällaisen päätöksen edellytyksenä on myös, ettei sillä loukata oikeusvarmuuden periaatetta.

Tiukat edellytykset, joita sovelletaan subjektiivisia oikeuksia luoneen lainvastaisen hallintopäätöksen peruuttamiseen taannehtivasti, eivät kuitenkaan ole merkityksellisiä silloin, kun asianomaisella päätöksellä ei luoda vastaanottajalleen oikeuksia vaan se on tälle vastainen toimi.

Mikään ei estä, että lainvastainen tai laillinen hallintopäätös, joka on vastaanottajansa kannalta ensisijaisesti tälle vastainen päätös, jolla toissijaisesti luodaan vastaanottajalle oikeuksia, voidaan peruuttaa jos vastaanottajan perusteltua luottamusta ei ole loukattu ja kun oikeusvarmuuden periaatetta ei ole loukattu.

(ks. 27–29 kohta)
2.

EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Menettämisperusteet – Tavaramerkkiä ei ole käytetty tosiasiallisesti – Sanamerkit AN IDEAL WIFE, AN IDEAL LOVER ja AN IDEAL HUSBAND (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 15 artiklan 1 kohta ja 51 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 36, 41, 45 ja 53 kohta)
Asetuksen N:o 207/2009 53 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”[EU-]tavaramerkkiä ei voida julistaa mitättömäksi, jos 1 tai 2 kohdassa tarkoitetun oikeuden haltija antaa varta vasten suostumuksensa tämän tavaramerkin rekisteröinnille ennen mitättömyysvaatimuksen tai vastakanteen esittämistä”.

Asetuksen N:o 207/2009 53 artiklan 3 kohdassa siis edellytetään, että aikaisemman oikeuden haltija on antanut varta vasten suostumuksensa tavaramerkin rekisteröinnille EU-tavaramerkiksi, jotta se ei voisi myöhemmin esittää tämän tavaramerkin mitättömäksi julistamista koskevaa vaatimusta.

Näin ollen asiassa, jossa riitautettujen tavaramerkkien haltija väitti, että näiden tavaramerkkien mitättömäksi julistamista sekaannusvaaran vuoksi vaatineet olivat antaneet suostumuksensa niiden rekisteröimiseksi erityisesti rauhanomaisen rinnakkain käyttämisen ja rinnakkain käyttämistä koskevan sopimuksen kautta, unionin yleinen tuomioistuin on huomauttanut, että oikeudenhaltijan suostumuksen on oltava nimenomainen, jotta sekaannusvaaran mahdollisesti aiheuttava merkki voidaan rekisteröidä. Unionin yleinen tuomioistuin on päätellyt yhtäältä, että tavaramerkkien rauhanomainen rinnakkain käyttäminen ei voi korvata asetuksen N:o 207/2009 53 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua nimenomaista suostumusta. Toisaalta unionin yleinen tuomioistuin on todennut rinnakkain käyttämistä koskevasta sopimuksesta, että sen tavoitteena eivät olleet riidanalaiset tavaramerkit vaan muu tavaramerkki, ja katsonut, että tätä sopimusta ei voitu tulkita ylittämällä sen soveltamisala ilman sopimuspuolten antamaa asetuksen N:o 207/2009 53 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua varta vasten annettua suostumusta.

(ks. 38–40 kohta)
8.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa ilmaistujen perusteiden soveltamisalojen osittainen päällekkäisyys (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta) (ks. 76 kohta)
2

Ensimmäinen kantaja Sony Corporation, joka on Japanin oikeuden mukaisesti perustettu osakeyhtiö, on konsernin emoyhtiö. Toinen kantaja Sony Electronics, Inc., on Sony Corporationin välillisesti kokonaan omistama tytäryhtiö, ja se on sijoittautunut Yhdysvaltoihin. Sony Electronics, johon sovelletaan Delawaren osavaltion (Yhdysvallat) oikeutta, harjoittaa tutkimusta ja kehitystä, suunnittelua, rakentamista, myyntiä, markkinointia, jakelua ja asiakaspalvelua (riidanalaisen päätöksen 16 perustelukappale).
37

Toiseksi kantaja väittää, että muodollisen tutkintamenettelyn on oltava sääntöjenmukainen, jotta riidanalainen päätös olisi pätevä. Kantajan mukaan sääntöjenmukaisella menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä on oltava selvästi rajattu kohde, sillä komissiolla on aina mahdollisuus antaa tarvittaessa päätös kohteen laajentamisesta. Kantajan mukaan on niin, että jos komissio ylittää menettelyn aloittamista koskevan päätöksen kohteen, asianomaisten henkilöiden puolustautumisoikeuksia ja kuulluksi tulemista koskevaa oikeutta loukataan. Unionin yleisen tuomioistuimen on tutkittava tällainen virhe omasta aloitteestaan, ja sen on ehdottomasti johdettava riidanalaisen päätöksen kumoamiseen. Kantaja lisää, että vaikka komission päätökset onkin muodolliselta kannalta osoitettu ainoastaan jäsenvaltioille, on myös kolmansien osapuolten, joita asia suoranaisesti koskee, saatava oikeus tulla kuulluksi ja oikeus osallistua menettelyyn. Lisäksi kantajan mukaan sen oikeutta osallistua hallinnolliseen menettelyyn asianmukaisessa määrin loukattiin. Kantaja katsoo myös, että tahona, joka toimii liittovaltion lukuun oikeudenkäynnissä, sillä on oikeus vedota menettelyllisesti viimeksi mainitun puolustautumisoikeuksien loukkaamiseen. Kantaja vahvisti istunnossa niin ikään, että puolustautumisoikeuksien loukkaus ja hallinnolliseen menettelyyn osallistumista koskevan oikeuden loukkaus olivat kaksi erillistä väitettä, jotka oli yhdistetty samaan kanneperusteeseen.