Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Ennakkoratkaisukysymyksen tarpeellisuus - Tarpeellisuuden arvioinnin kuuluminen kansalliselle tuomioistuimelle

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla)

2 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Tuen käsite - Yleisestä konkurssisääntelystä poikkeavan sääntelyn soveltaminen maksukyvyttömiin suuryrityksiin - Tällaisen erityissääntelyn kuuluminen tuen käsitteeseen - Edellytykset

(EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohta)

Tiivistelmä

1 Yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa asia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on kunkin asian erityspiirteiden perusteella harkita, onko ennakkoratkaisu tarpeen asian ratkaisemiseksi ja onko sen yhteisöjen tuomioistuimelle esittämillä kysymyksillä merkitystä asian kannalta.

2 EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitetun tuen käsitteen alaan kuuluvat välttämättä sellaiset edut, jotka on myönnetty suoraan tai välillisesti valtion varoista tai joista aiheutuu lisäkustannuksia valtiolle tai valtion tätä tarkoitusta varten osoittamille tai perustamille elimille.

Perusteeksi sille, että kyseessä olevaa sääntelyä on pidettävä tukena, ei riitä se, että valtio mahdollisesti menettää verotuloja ministerin päätöksen perusteella sovelletun erityishallintoa koskevan menettelyn johdosta sen vuoksi, että erilliset täytäntöönpanotoimenpiteet ovat ehdottoman kiellettyjä ja että kyseisellä yrityksellä ei ole velvollisuutta maksaa menettelyn ajalta velkojensa korkoja, mistä seuraa velkojille tulojen menetyksiä. Tällainen seuraus aiheutuu nimittäin välttämättä kaikista sellaisista sääntelyistä, joissa vahvistetaan puitteet maksukyvyttömän yrityksen ja sen velkojien välisten suhteiden järjestämiselle.

Sitä, että EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettuun yritykseen sovelletaan tällaista järjestelmää, on sitä vastoin pidettävä EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitetun valtiontuen antamisena, jos on osoitettu, että

- tälle yritykselle on annettu lupa jatkaa taloudellista toimintaansa tilanteessa, jossa tätä mahdollisuutta ei olisi voitu antaa sovellettaessa yleisiä konkurssisäännöksiä, tai

- tälle yritykselle on annettu yksi tai useampi etu esimerkiksi niin, että sille on annettu valtion takaus, siihen sovelletaan alennettua verokantaa, se on vapautettu velvollisuudesta maksaa sakkoja tai muita rahallisia seuraamuksia tai sen osalta on kokonaan tai osittain luovuttu julkisen tahon saatavista, eikä muu maksukyvytön yritys olisi voinut saada tällaisia etuja sovellettaessa yleisiä konkurssisäännöksiä.

Näissä kahdessa tilanteessa julkiselle vallalle voi nimittäin seurata lisäkustannuksia siihen verrattuna, mitä kustannuksia olisi seurannut yleisten konkurssisäännösten soveltamisesta.

Kun otetaan huomioon se, millaiseen yritysten ryhmään riidanalaista sääntelyä sovelletaan ja kuinka laaja harkintavalta ministerillä on, kun hän päättää erityisesti siitä, saako erityishallinnossa oleva maksukyvytön yritys jatkaa toimintaansa, kyseinen sääntely täyttää myös edellytyksen tuen erityisyydestä, joka on yksi valtiontuen käsitteen tunnusomaisista piirteistä.