Asia T-618/15

Udo Voigt

vastaan

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentin jäsen – Parlamentin tilojen käyttöön asettamista koskevan pyynnön hylkääminen – Kolmannen valtion kansalaiset – Pääsyn epääminen parlamentin rakennuksiin – Perusoikeuskirjan 21 artikla – Etniseen alkuperään perustuva syrjintä – Kansalaisuuteen perustuva syrjintä – Perusteen tutkittavaksi ottaminen – Poliittisiin näkemyksiin perustuva syrjintä

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 20.11.2017

Ks. tuomion teksti. (ks. 24 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 35 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 39 kohta)

Kumoamiskanteen yhteydessä kantajan ei tarvitse nimenomaisesti ilmoittaa tiettyä säännöstä, johon hänen väitteensä perustuu, kunhan esitetyt perustelut ovat riittävän selkeitä, jotta vastapuoli ja unionin tuomioistuimet voivat vaikeuksitta yksilöidä tämän säännöksen. Tältä osin viittaus ”perussopimusten rikkomiseen” on yleisesti ilmaistu perustelu kumoamiskanteelle, joka voidaan saattaa unionin tuomioistuinten käsiteltäväksi, mutta että sen avulla ei voida yksilöidä kanneperusteen oikeudellista perustaa. (ks. 43 ja 44 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 49 ja 98 kohta)

Kantaja ei voi toimia yleisen lainmukaisuuden tai toimielinten edun nimissä ja hän voi vedota kumoamiskanteensa tueksi ainoastaan sellaisiin seikkoihin, jotka ovat hänelle henkilökohtaisesti vastaisia. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan voida tulkita tarkoittavan, että unionin tuomioistuimet voivat ottaa väitteen tutkittavaksi vain, jos se liittyy ainoastaan kantajan henkilökohtaiseen tilanteeseen. Todellisuudessa kantajan väitteet voidaan ottaa tutkittavaksi vain, jos niillä voidaan perustella kumoaminen, josta on kantajalle hyötyä. (ks. 71 kohta)

Kun yleisesti sovellettavassa määräyksessä käytetään kahta erillistä termiä, ei johdonmukaisuuteen ja oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä voida katsoa, että näillä termeillä on sama ulottuvuus. Näin on varsinkin silloin, kun yleiskielessä näillä termeillä on eri merkitykset. (ks. 75 kohta)

Jos kansalaisuus on oikeudellinen ja poliittinen side yksilön ja suvereenin valtion välillä, etnisen alkuperän käsite perustuu ajatukseen siitä, että väestöryhmillä on yhteinen tunne siitä, että he ovat yhtä kansaa tai heillä on yhteinen uskonto, kieli, kulttuurinen ja perinteellinen tausta ja elinympäristö. (ks. 76 kohta)

SEUT 18 artiklan ensimmäinen kohta on tämän sopimuksen toisessa osassa, jonka otsikko on ”Syrjintäkielto ja unionin kansalaisuus”. Se koskee unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvia tilanteita, joissa jäsenvaltion kansalaista kohdellaan syrjivästi verrattuna toisen jäsenvaltion kansalaisiin pelkästään hänen kansalaisuutensa perusteella. Tätä artiklaa ei näin ollen ole tarkoitus soveltaa tapauksessa, jossa jäsenvaltioiden kansalaisia ja kolmansien valtioiden kansalaisia mahdollisesti kohdellaan eri tavalla. Koska näin ollen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 2 kohtaa on luettava siten, että sen soveltamisala on sama kuin SEUT 18 artiklan ensimmäisen kohdan soveltamisala, kolmannen maan kansalainen ei voi vedota perusoikeuskirjan 21 artiklan 2 kohtaan. (ks. 80–82 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 87 kohta)

Jokaisella unionin yleisessä tuomioistuimessa vireille pannulla asialla on oma asiakirjavihkonsa, joka sisältää muun muassa asianosaisten kyseessä olevassa asiassa esittämät oikeudenkäyntiasiakirjat ja muut asiakirjat, ja jokainen tällainen asiakirjavihko on täysin itsenäinen. Tämä käy ilmi työjärjestyksen täytäntöönpanosta annettujen käytännön määräysten 25 kohdasta. On kuteinkin totta, että sellaisia poikkeuksellisia tilanteita lukuun ottamatta, joissa tietojen antaminen asiakirjasta voisi vaarantaa hyvän oikeudenhoidon, tietyn asian asianosaiset voivat vapaasti antaa tietoja omista kirjelmistään kyseiseen asiaan nähden kolmannelle. Vastaavasti tietyn asian asianosainen voisi samoin edellytyksin hyväksyä, että toinen asianosainen voisi käyttää sen kyseisessä asiassa esittämää kirjelmää toisessa asiassa. (ks. 91 ja 92 kohta)

Harkintavaltaa on päätöstä tehtäessä käytetty väärin vain silloin, kun objektiivisten, asiaankuuluvien ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että päätös on tehty muiden kuin ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Näin ei ole sen seikan osalta, että parlamentin puhemies teki päätöksen, jolla venäläisen poliittisen puolueen jäseniä ja kannattajia estettiin astumasta sisään toimielimen tiloihin esittääkseen poliittisen kokouksen yhteydessä lausuntoja sen sijaan, että se olisi jättänyt asian turvallisuusyksiköidensä toimintakyvyn varaan, koska kyseinen päätös kuuluu erityiseen asiayhteyteen, joka kyseisenä ajankohtana oli luonteenomainen Venäjän federaation ja unionin poliittisille suhteille. Näin on erityisesti sen vuoksi, että koska mainittu päätös liittyi kyseessä olevaan kontekstiin, se oli luonteeltaan vain väliaikainen. (ks. 102, 110 ja 118 kohta)