Asia T-301/01

Alitalia – Linee aeree italiane SpA

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Valtiontuet — Italian viranomaisten toteuttama Alitalian pääomapohjan vahvistaminen — Päätös, jossa tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi — Päätös, joka on tehty sen jälkeen, kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi tuomiossaan aiemman päätöksen — Tutkittavaksi ottaminen — EY 233 artiklan rikkominen — EY 87 ja EY 88 artiklan rikkominen — Tuen hyväksymisedellytykset — Perusteluvelvollisuus”

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio (laajennettu viides jaosto) 9.7.2008 II ‐ 1759

Tuomion tiivistelmä

Jotta kantaja voisi ajaa kannetta, jolla pyritään päätöksen kumoamiseen, hänellä täytyy olla henkilökohtainen intressi saada päätös kumotuksi. Tämä pätee yritykseen, joka vaatii komission päätöksen, jolla mainittu tuki todettiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi, kumoamista, vaikka yritykselle on maksettu rakenneuudistustuki kokonaisuudessaan, koska tämä päätös on komission sen myöhemmän päätöksen oikeusperusta, jolla hyväksytään tuen viimeisen osan maksaminen. Jos ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nimittäin kumoaisi riidanalaisen päätöksen siltä osin kuin kyseistä toimenpidettä pidetään siinä valtiontukena, tällä kumoamisella olisi oikeusvaikutuksia myöhempään päätökseen nähden, jolla ei olisi enää oikeusperustaa. (ks. 37 ja 40–42 kohta)

Se, täyttääkö yhteisön säädös, päätös tai toimenpide EY 253 artiklassa määrätyn perusteluvelvollisuuden, riippuu toimen luonteesta ja siitä asiayhteydestä, jossa se on annettu. Jos näin ollen kantaja on ollut läheisesti mukana riidanalaisen toimen hyväksymiseen johtavassa prosessissa ja tämän vuoksi tuntee ne syyt, joiden vuoksi hallinto on katsonut, ettei asianomaisen vaatimusta voida hyväksyä, perusteluvelvollisuuden laajuus riippuu tällaisen mukanaolon aikaansaamasta tilanteesta. Tällaisessa tapauksessa perusteluja koskevan oikeuskäytännön asettamat vaatimukset ovat huomattavasti lievemmät. Silloin kun riidanalainen päätös on tehty sen ensimmäisen päätöksen jälkeen, joka on ollut sellaisen kumoamistuomion kohteena, jossa kuvataan tosiseikat, hallinnollinen menettely sekä kumotun päätöksen sisältö, on otettava huomioon se, että riidanalainen päätös tehtiin kantajan hyvin tuntemaa taustaa vasten. (ks. 57 ja 69 kohta)

Sellaisen yhteisön säädöksen kumoaminen, jolla päätetään useita vaiheita käsittävä hallinnollinen menettely, ei välttämättä johda riidanalaisen säädöksen antamista edeltävän koko menettelyn pätemättömäksi toteamiseen, riippumatta kumoamistuomion aineellisista tai menettelyä koskevista perusteluista. Vaikka selvittämistoimien perusteella voidaan arvioida tyhjentävästi valtiontuen soveltuvuus, jos komission tekemä arvio on puutteellinen ja johtaa siten päätöksen, jolla tuki todettiin soveltuvaksi yhteismarkkinoille, lainvastaisuuteen, tämän päätöksen korvaamiseen tähtäävä menettely voidaan aloittaa tuosta ajankohdasta alkaen uudelleen arvioimalla uudelleen selvittämistoimia. Sen mahdollisuuden, ettei toimen korvaamiseksi tehdyn toisen toimen tekemistä edeltävää menettelyä tarvitse aloittaa alusta, edellytykseksi ei ole myöskään asetettu sitä, että ensin mainittu toimi olisi kumottu menettelyvirheiden vuoksi. Myöskään velvollisuutta julkaista uusi tiedonanto Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja aloittaa uudelleen muodollinen tutkintamenettely sijoittajien ja asiantuntijoiden konsultoimiseksi uudelleen, ei ole, koska EY 88 artiklan soveltamisesta annetun asetuksen N:o 659/1999 missään säännöksessä ei säädetä menettelyn aloittamisesta uudelleen, kun alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan on tehty muutoksia muodollisen tutkintamenettelyn aikana, vaikka tällaiset muutokset mainitaan asetuksen N:o 659/1999 7 artiklan 2 ja 3 kohdassa. (ks. 100, 101, 103, 142 ja 143 kohta)

Yhteisöjen toimielimen velvollisuus panna täytäntöön yhteisöjen tuomioistuimen tai yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antama kumoamistuomio perustuu EY 233 artiklaan. Tämä täytäntöönpano edellyttää tiettyä määrää hallinnollisia toimenpiteitä, eikä se tavallisesti voi tapahtua välittömästi. Kyseisellä toimielimellä on käytössään kohtuullinen aika, jonka kuluessa sen on pantava täytäntöön tuomio, jolla jokin sen päätöksistä on kumottu. Se, onko täytäntöönpano tapahtunut tällaisessa kohtuullisessa ajassa vai ei, riippuu toteutettavien toimenpiteiden laadusta sekä tapauksen satunnaisista olosuhteista. Sitä, että komission päätöksen, jolla valtiontukena ilmoitettu suunnitelma todettiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi tietyin edellytyksin, kumoavan tuomion antamisen ja riidanalaisen päätöksen tekemisen välillä oli seitsemän kuukautta, ei voida pitää liiallisena käytännön toimenpiteiden toteuttamiseksi kumoamistuomion vuoksi, mikä tapahtuu erityisesti soveltamalla saatavilla olevien tietojen perusteella uudelleen markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan kriteeriä – mikä edellyttää syvällistä taloudellista analyysiä. Tuensaajana oleva yritys ei voi päätellä, että luottamuksensuojan periaatetta olisi loukattu, pelkästään sen perusteella, että komissio ei valittanut kumoamistuomiosta, koska mainitussa tuomiossa ei suljeta pois mahdollisuutta tehdä kumottua päätöstä uudelleen ja koska aika, jonka kuluessa komission on toteutettava tämän tuomion edellyttämät käytännön toimenpiteet, on pidempi kuin kaksi kuukautta, jonka aikana on valitettava kyseisestä tuomiosta. (ks. 155, 156 ja 162 kohta)

EY 88 artiklan soveltamisesta annetun asetuksen N:o 659/1999 missään säännöksessä ei velvoiteta komissiota tarjoamaan uudelleen kolmansille osapuolille, joita asia koskee ja joiden oikeus esittää huomautuksensa taattiin julkaisemalla Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tiedonanto komission päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely ja jotka ovat osallistuneet tiiviisti riidanalaisen tuen tutkintaan, jonka päätteeksi tehtiin ensimmäinen päätös, joka kumottiin ja korvattiin toisella päätöksellä, tätä mahdollisuutta tutkinnassa, jonka päätteeksi tehtiin toinen päätös, koska komission piti perustaa uuden analyysinsä yksinomaan tietoihin, jotka sillä oli hallussaan ensimmäistä päätöstä tehdessään ja joihin kolmannet osapuolet olivat jo ottaneet kantaa, joten niitä ei ollut tarpeen kuulla uudestaan. (ks. 174 kohta)

Kun komissio arvioi sitä, onko sijoitus yksityisen sijoittajan toimintaan perustuvan arviointiperusteen mukainen, kyseessä on monitahoinen taloudellinen arviointi. Komissiolla on toteuttaessaan toimen, joka merkitsee näin monitahoista taloudellista arviointia, laaja harkintavalta, ja vaikka kyseisen toimen tuomioistuinvalvonta on lähtökohtaisesti kokonaisvaltaista sen osalta, kuuluuko tietty toimenpide perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, tämä valvonta kohdistuu ainoastaan siihen, että menettelyä ja perustelemista koskevia sääntöjä on noudatettu, että riidanalaisen ratkaisun perustana olevat tosiseikat pitävät asiallisestikin paikkansa, että tällaisten seikkojen arvioinnissa ei ole tapahtunut ilmeistä arviointivirhettä ja että harkintavaltaa ei ole käytetty väärin. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä ei missään tapauksessa ole korvata päätöksen tekijän taloudellista arviointia omalla arvioinnillaan. (ks. 185 kohta)

Kumoamiskanteessa on tehotonta vedota ilmeiseen arviointivirheeseen, eikä sillä täten voitaisi riittävästi perustella riidanalaisen päätöksen kumoamista, koska sillä ei käsiteltävänä olevan asian erityisissä olosuhteissa voinut olla lopputuloksen kannalta ratkaisevaa vaikutusta. (ks. 307 kohta)

Valtiontuen saajana olevan yrityksen siitä päätöksestä, jolla tuki todettiin yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos tiettyjä edellytyksiä noudatetaan, nostaman kumoamiskanteen yhteydessä ei voida katsoa, että kanneperuste, joka on esitetty niitä ehtoja vastaan, joiden noudattaminen on asetettu edellytykseksi sille, että kyseessä oleva tuki soveltuu yhteismarkkinoille, olisi jätettävä tutkimatta sillä perusteella, että nämä ehdot eivät olisi sen komission vastuulla, jolla on yksinomainen toimivalta asiassa, joka koskee valtiontuen mahdollisen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden toteamista. Ei ole suljettu pois, että tuensaajana oleva yritys voisi riitauttaa yhteisöjen tuomioistuimissa ne ehdot, joihin sille vastainen päätös on sidottu, tilanteessa, jossa komissio ja kansalliset viranomaiset ovat neuvotelleet niistä ja jossa kyseiset viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan niitä. (ks. 380, 381 ja 383 kohta)

Komissio voi lisäksi vahvistaa itselleen harkintavaltansa käyttöä koskevia periaatteita suuntaviivojen kaltaisilla toimilla, siltä osin kuin ne sisältävät ohjeita siitä, mitä linjaa tämän toimielimen on noudatettava, edellyttäen, ettei niillä poiketa perustamissopimuksen määräyksistä. Ilmailualaa koskevassa tiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistustuet rajataan suunnitelmassa, jolla pyritään tervehdyttämään lentoyhtiö siten, että se voi kohtuullisessa ajassa tulla uudelleen elinkelpoiseksi. Kyseisen tiedonannon 38 kohdan 1 ja 2 alakohdan ja 41 kohdan mukaan komissio voi hyväksyä rakenneuudistustuet ainoastaan erittäin poikkeuksellisissa tilanteissa ja erittäin tiukoin ehdoin. Tästä seuraa, että päätöksessä, joka on tehty EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, komissio voi asettaa ehdot, jotka se katsoo välttämättömiksi sen varmistamiseksi, että tuensaajana oleva yritys on rakenneuudistuksen jälkeen elinkelpoinen. Missään näissä määräyksissä tai säännöksissä ei edellytetä, että kaikki tässä yhteydessä asetetut ehdot olisivat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden takaamiseksi. Mainitusta tiedonannosta ilmenee päinvastoin, että komission on myös pyrittävä mahdollisuuksien mukaan rajoittamaan kilpailun vääristymistä ja valvomaan, että hallitus pidättyy puuttumasta yhtiön hallinnointiin muista kuin sen omistusoikeuksista johtuvista syistä ja että tukea käytetään yksinomaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen eikä se ole tarpeisiin nähden suhteeton. (ks. 405–408 kohta)