FI Euroopan unionin virallinen lehti C 272/11

Valitus, jonka Internationalen Hilfsfonds e.V. on tehnyt 7.8.2008 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-141/05, Internationaler Hilfsfonds e.V. v. Euroopan yhteisöjen komissio, 5.6.2008 antamasta tuomiosta

(Asia C-362/08 P)

(2008/C 272/20)

Oikeudenkäyntikieli: saksa

Asianosaiset

Valittaja: Internationalen Hilfsfonds e.V. (edustaja: Rechtsanwalt H. Kaltenecker)

Muu osapuoli: Euroopan yhteisöjen komissio

Vaatimukset

— ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 5.6.2008 antama tuomio on kumottava

— asia on ratkaistava lopullisesti ja komission 14.2.2005 toteuttama riidanalainen toimi on kumottava (yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 54 artikla)

— toissijaisesti asia on palautettava ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäväksi

— komissio on velvoitettava korvaamaan kaikki oikeudenkäyntikulut

Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin jätti tutkimatta kumoamiskanteen, jonka valittaja oli tehnyt sellaisesta komission päätöksestä, jolla komissio epäsi valittajan oikeuden tutustua tiettyihin asiakirjoihin, jotka koskivat sopimusta LIEN 97-2011 eräiden Kazakstanissa järjestettyjen lääketieteellisten avustusohjelmien yhteisrahoituksesta. Tutkimatta jättämistä perusteltiin sillä, että kanne koski sellaista toimea, jolla vain vahvistettiin aiempi lainvoimaiseksi tullut päätös, ja siinä tapauksessa, että riidanalainen toimi ei ole vahvistava toimi, sitä ei voida kuitenkaan pitää päätöksenä, josta voitaisiin nostaa kanne asetuksen N:o 1049/2001 mukaisesti.

Tuomiossa on sekä vakavia oikeudellisia virheitä että tosiseikkojen arviointia koskevia vakavia virheitä.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ensinnäkään ole luokitellessaan riidanalaista toimea ottanut huomioon, että komission päätöstä, jonka se osoitti valittajalle aikaisemmin vastauksena asetuksen N:o 1049/2001 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun uudistettuun hakemukseen, olisi tullut pitää pätemättömänä, koska komission pääsihteeri ei ollut laatinut sitä, siihen ei sisältynyt perusteluja eikä valitusosoitusta. Koska vastauksella ei näin ollen ollut oikeudellisia vaikutuksia, se ei voinut olla mitättömyyskanteen kohteena. Tämän vuoksi vain riidanalaista tointa, toisin sanoen komission valittajan tekemään uudistettuun hakemukseen antamaa vastausta, voidaan pitää lainvoimaisena päätöksenä, joka — toisin kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on katsonut — oli tosiasiallisesti komissioon suorittaman uuden täydellisen tarkastelun kohteena. Riidanalainen toimi ei näin ollen voi olla vain vahvistava toimi, koska oikeudellista mitättömyyttä ei voida vahvistaa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on kuitenkin valitettavasti laiminlyönyt tutkia komission aiemman päätöksen oikeudellisen pätevyyden, mikä on johtanut riidanalaisen toimen virheelliseen luokitteluun.

Toiseksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toteamus, jonka mukaan riidanalainen toimi on asetuksessa N:o 1049/2001 tarkoitettu ensimmäiseen hakemukseen annettu vastaus, minkä vuoksi sitä ei voida pitää päätöksenä, josta voidaan nostaa kanne, perustuu asetuksen N:o 1049/2001 7 artiklan 2 kohdan virheelliseen tulkintaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole ottanut huomioon, että kyseisessä säännöksessä mahdollistetaan uudistetun hakemuksen tekeminen, mutta ei tehdä sitä pakolliseksi. Näin ollen ja kun otetaan huomioon komission menettelyn aikana osoittama torjuva suhtautumistapa, valittaja ei ollut velvollinen tekemään uutta hakemusta. Valittaja vaati menettelyn aikana, että sen näkemys kyseisen kirjoituksen luonteesta merkitään istunnon pöytäkirjaan, koska se on tältä osin puutteellinen. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tehnyt menettelyvirheen, kun se on hylännyt istunnon pöytäkirjan korjaamista koskevan vaatimuksen.