Asia T-827/16

QB

vastaan

Euroopan keskuspankki

Henkilöstö – EKP:n henkilöstö – Arviointikierros – Urakehitystä koskeva kertomus (2015) – Mahdollisuus ammattijärjestön edustajan läsnäoloon arviointikeskustelussa – Arvioijan objektiivisuutta ja puolueettomuutta koskevien sääntöjen rikkominen – Palkkaus – Palkankorotuksen epäämistä koskeva päätös – Selvitysaineiston tutkittavaksi ottaminen – Henkilöstöön kuuluvan henkilön ja hänen ”valmentajansa” välillä työsähköpostitse vaihdettu viesti – Vastuu

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (yhdeksäs jaosto) 8.11.2018

Ks. tuomion teksti. (ks. 37 ja 38 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 42 kohta)

Euroopan keskuspankin henkilöstön arviointiohjeiden sanamuodosta ilmenee, että arviointikeskustelun tarkoituksena on saattaa yhteen lähtökohtaisesti ainoastaan arvioitava henkilö ja arvioija. Vaikka arviointikeskustelu on pääsääntöisesti tarkoitus käydä kahdenvälisesti, ulkopuolisen henkilön mahdollisuutta osallistua siihen ei kuitenkaan ole suljettu pois. Tämä ei kuitenkaan missään tapauksessa merkitse sitä, että ammattijärjestön edustajan läsnäolo voitaisiin hyväksyä. Tilanteet, joissa henkilöstöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada avukseen ammattijärjestön edustaja, rajoittuvat nimittäin EKP:n sisäisten sääntöjen tiettyihin määräyksiin, jotka kaikki liittyvät ristiriitatilanteisiin. (ks. 44 ja 45 kohta)

Euroopan keskuspankin toimihenkilöä koskevaa arviointikertomusta ei voida hyväksyä lopullisesti ilman, että asianomaiselle toimihenkilölle on annettu mahdollisuus tulla kuulluksi asianmukaisella tavalla, ja että arviointikertomuksen laatimiseen liittyvä menettelyvirhe, joka johtuu siitä, että toimihenkilön kanssa ei ole käyty keskustelua, merkitsee niin ikään kuulluksi tulemista koskevan oikeuden loukkaamista. Ilman arvioijan ja arvioitavan henkilön välistä suoraa keskustelua arviointi ei nimittäin voi täysin täyttää tehtäväänsä henkilöstön hallinnoinnin työkaluna ja asianomaisen ammatillisen kehittymisen apuvälineenä. Toimihenkilö ei näin ollen voi vedota arviointikeskustelun välttämiseen sillä tekosyyllä, että hän pelkäsi keskustelua, koska hänen suhteensa arvioijaan olivat jännittyneet, eikä vedota itse aiheuttamaansa tilanteeseen kiistääkseen tältä osin riidanalaisen arviointikertomuksen tai arviointimenettelyn sääntöjenmukaisuuden. (ks. 47, 48 ja 51 kohta)

Asiakirjojen poistamista unionin tuomioistuinten käsiteltäväksi saatetun asian asiakirja-aineistosta koskevan vaatimuksen yhteydessä kyseisten asiakirjojen mahdollinen luottamuksellisuus tai se, että ne on mahdollisesti saatu sääntöjenvastaisesti, ei periaatteessa ole esteenä niiden pitämiselle asiakirja-aineistossa. Ei näet ole olemassa säännöstöä, jossa nimenomaisesti kiellettäisiin ottamasta huomioon lainvastaisesti hankittua selvitysaineistoa. Toisaalta ei ole suljettu pois sitä, että jopa sisäiset asiakirjat voisivat tietyissä tapauksissa sisältyä laillisesti asiakirja-aineistoon. Turvattavien intressien punnitsemisessa on tarpeen ottaa huomioon sellaisten riidanalaisten asiakirjojen todistusarvo, joiden aitoutta ei ole kyseenalaistettu, niiden saamisen olosuhteet sekä niiden hallinnonsisäinen luonne, luottamuksellisuus tai henkilökohtaisuus. Näin ollen on otettava tutkittavaksi sähköpostiviestit, jotka kantaja on saanut toteen näyttämättä jääneissä olosuhteissa mutta joita kantajan ei ole näytetty itse hankkineen lainvastaisella tavalla ja jotka ovat yhtäältä sisäistä ja toisaalta kantajan arvioijan ja ulkopuolisten henkilöiden (arvioijan puoliso ja arvioijan ammatillinen valmentaja) välistä henkilökohtaista ja luottamuksellista viestinvaihtoa, joka koskee vain ammatillisia aiheita, koska kyseiset asiakirjat voivat osoittaa kantajan mainitsemien seikkojen todenperäisyyden ja olla tarpeellisia kantajan riitauttaman arviointikertomuksen sääntöjenmukaisuuden tutkimiseksi. (ks. 63, 65, 67, 68, 71, 73, 77, 80 ja 82 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 93 kohta)

Euroopan keskuspankin toimihenkilöä koskevaa arviointikertomusta laadittaessa esimiesten osallisuus heidän alaisuudessaan työskentelevien henkilöstöön kuuluvien henkilöiden ammatillisessa toiminnassa on ainoa tapa mahdollistaa se, että he voivat arvioida mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti määräysvallassaan työskentelevien henkilöiden toimintaa. Sellaisen argumentin hyväksyminen, jonka mukaan yksikönpäällikkö eikä yksikään sen yksikön esimiehistä, jonka alaisuuteen henkilöstöön kuuluva henkilö on määrätty, ei saa osallistua arviointimenettelyyn, johtaisi tilanteeseen, jossa ei voida taata henkilöstöön kuuluvien henkilöiden työsuoritusten ja toiminnan tarkoituksenmukaista arviointia yksikössä. (ks. 95 kohta)

Euroopan keskuspankin toimihenkilöitä koskevassa arvioinnissa arvioitavan henkilön ja arvioijan väliset erimielisyydet ja arvioijan kokema tietty ärtymys eivät sellaisenaan merkitse, ettei arvioija pystyisi enää arvioimaan objektiivisesti asianomaisen ansioita. Tässä yhteydessä riidanalaiseen arviointikertomukseen sisältyviä negatiivisiakaan arvioita ei voida sellaisinaan pitää osoituksena siitä, että kertomuksen laatimisessa ei olisi noudatettu puolueettomuutta ja objektiivisuutta. Kun esillä olevia asiakirjoja voidaan kuitenkin pitää tarpeeksi täsmällisinä, objektiivisina ja yhtäpitävinä todisteina, jotka tukevat sitä, että väite toisen arvioijan subjektiivisen puolueettomuuden puuttumisesta on todenmukainen tai todennäköinen, arviointikertomuksessa on katsottava olevan lainvastaisuus, joka oikeuttaa sen kumoamisen. Tätä päätelmää ei horjuta väite siitä, että vaikka toisen arvioijan asenne saattoi olla ongelmallinen, mitä se ei kuitenkaan ollut, hänen arvionsa ei vaikuttanut asianomaista toimihenkilöä koskevaan yleisarvioon, sillä toinen arvioija ainoastaan vahvisti ensimmäisen arvioijan esittämän kritiikin. Tältä osin ensimmäisen arvioijan puolueettomuus ei voi estää katsomasta, että toinen arviointi on lainvastainen toisen arvioijan puolueettomuuden puuttumisen vuoksi, koska yhdenkin arvioijan menettelystä voi seurata arviointikertomuksen lainvastaisuus kokonaisuudessaan. Euroopan keskuspankin käyttöön ottamassa arviointimenettelyssä on näet niin, että arviointi, jonka tekee toinen arvioija, joka on ensimmäisen arvioijan esimies, on eräänlainen tae asianomaiselle henkilöstöön kuuluvalle henkilölle, jonka on voitava luottaa kyseisen esimiehen kokemukseen ja puolueettomuuteen. EKP:n henkilöstön arviointiohjeiden mukaan toisen arvioijan tehtävänä on täydentää ensimmäisen arvioijan arviota, tarkistaa ensimmäisten arvioijien arvioita varmistaakseen oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kohtelun yksikössä ja ratkaista ensimmäisen arvioijan ja arvioitavan henkilön välillä mahdollisesti ilmenevä vakava erimielisyys. Kun otetaan huomioon vuosittaista palkan- ja bonuksentarkistusmenettelyä (ASBR) koskevien EKP:n suuntaviivojen perusteella toteen näytetty epäsuora yhteys arviointikierroksen ja ASBR-menettelyn välillä, sillä niiden on oltava keskenään johdonmukaisia eri tavoitteistaan huolimatta, myös asianomaista henkilöä koskeva ASBR-päätös on kumottava. (ks. 98, 99, 106, 108 ja 112 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 117 ja 118 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 119 ja 120 kohta)