Erityisesti kanteen hylkääminen työjärjestyksen 81 artiklan nojalla annetulla perustellulla määräyksellä paitsi myötävaikuttaa prosessiekonomiaan myös säästää asianosaisilta kuluja, joita suullisen käsittelyn järjestämisestä aiheutuisi, kun asian virkamiestuomioistuin, joka katsoo saaneensa riittävästi tietoja asiakirja-aineistosta, katsoo tämän asiakirja-aineiston perusteella olevansa täysin vakuuttunut siitä, että kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai että se on oikeudellisesti selvästi täysin perusteeton ja katsoo lisäksi, ettei suullisessa käsittelyssä tulisi esille uusia seikkoja, jotka voivat saada sen muuttamaan kantaansa.

Virkamiestuomioistuimen työjärjestyksen 81 artiklassa määrätään, että jos kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat kokonaan tai osittain taikka jos kanne on kokonaan tai osittain selvästi täysin perusteeton, virkamiestuomioistuin voi jatkamatta käsittelyä ratkaista asian perustellulla määräyksellä.

Lisäksi lähestymistavassa, jonka mukaan silloin kun kyseinen virka on jo täytetty kanteen nostamisen ajankohtana, hakemuksen hylkäämisestä tehdyn päätöksen kumoamisvaatimus voidaan ottaa tutkittavaksi vain, jos hylätty hakija vaatii samanaikaisesti toisen hakijan nimittämisestä kyseiseen virkaan tehdyn päätöksen kumoamista, asetettaisiin henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun, virkamiehelle vastaisen toimen laillisuudesta nostettujen kanteiden tutkittavaksi ottamiselle edellytys, josta ei ole säädetty kyseisessä säännöksessä. Henkilöstösääntöjen 91 artiklassa, joka liittyy virkamiesten heille vastaisista toimista unionin tuomioistuimissa nostamiin kanteisiin tai muissa säännöksissä ei aseteta valintamenettelyssä hylätylle hakijalle velvollisuutta vaatia kanteessaan sen tutkimatta jättämisen uhalla kumottavaksi sekä hänen hakemuksensa hylkäämisestä tehtyä päätöstä että siitä välittömästi seuraavaa toisen hakijan nimittämispäätöstä.

Siltä osin kuin on kyse kanteista, joilla pyritään riitauttamaan palvelukseenottomenettelyitä, hylätyn hakijan, oli tämä virkamies, toimihenkilö tai toimielimen tai viraston ulkopuolinen hakija, ei tarvitse vaatia samanaikaisesti hylättäväksi sekä päätöstä, jolla hylättiin hänen avoimeen virkaan esittämänsä hakemuksen että päätöstä, jolla varallaololuetteloon merkittiin toinen hakija tai jolla kyseessä olevan virkaan nimitettiin tämä toinen hakija. Hylätylle hakijalle, joka haluaa suojella oikeudenkäyntimenettelyn kolmansien osapuolten oikeuksia ja vaatii suhteellisuusperiaatteen mukaisesti vain hänen hakemuksensa hylkäämispäätöksen kumoamista, ei nimittäin voida asettaa minkäänlaista velvollisuutta vaatia samanaikaisesti näiden kahden päätöksen kumoamista.

Näin ollen se seikka, että toimielin tai virasto vastasi hallinnolliseen valitukseen antamassaan päätöksessä asiakysymyksestä esitettyihin perusteluihin ilman, että se lainkaan otti huomioon mahdollisuutta, että hallinnollinen valitus oli tehty myöhässä ja ettei sitä näin ollen voitu ottaa tutkittavaksi tai se seikka, että toimielin tai virasto nimenomaisesti mainitsi asianomaiselle, että hänellä oli mahdollisuus riitauttaa päätös oikeusteitse, eivät vaikuta arvioon, jonka virkamiestuomioistuin tekee myöhemmin nostetun kanteen tutkittavaksi ottamisesta. Tällaisten seikkojen seurauksena ei nimittäin voi olla, että henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklassa säädetyistä pakollisista määräajoista poiketaan, eikä siitä ainakaan voi seurata, että virkamiestuomioistuin vapautetaan sille kuuluvasta velvollisuudesta valvoa, että henkilöstösääntöjen mukaisia määräaikoja on noudatettu.

Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklassa valituksen tekemiselle ja kanteen nostamiselle asetetut määräajat ovat ehdottomia prosessinedellytyksiä, eivätkä asianosaiset tai tuomioistuin, jonka tehtävänä on valvoa niiden noudattamista tarvittaessa viran, voi päättää niistä vapaasti. Nämä määräajat vastaavat oikeusvarmuuden asettamia vaatimuksia ja vaatimusta siitä, että oikeudenhoidossa on vältettävä kaikkea syrjintää ja mielivaltaista kohtelua.

On selvää, että hakemuksen hylkäämisestä tehty päätös on hakemuksen tehneelle henkilölle vastainen toimi, koska kun siinä evätään tältä henkilöltä mahdollisuus osallistua palvelukseenottomenettelyn seuraavaan vaiheeseen ja näin ollen kaikki mahdollisuudet tulla nimitetyksi avointa virkaa koskevan ilmoituksen puitteissa, sillä on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa suoraan ja välittömästi kantajan etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi.

Jos oletetaan, että tämän päätöksen perustelut saattavat olla puutteelliset ja vaikka pitää paikkansa, että perustelut on lähtökohtaisesti annettava asianomaiselle tiedoksi samanaikaisesti hänelle vastaisen päätöksen kanssa, tällaiset puutteelliset perustelut eivät kuitenkaan tee miltään osin tyhjäksi sitä, että päätös on luonteeltaan asianomaiselle vastainen päätös.

(ks. 31 ja 39 kohta)

Yhteisöjen tuomioistuin: tuomio Michel v. parlamentti (195/80, EU:C:1981:284, 22 kohta) ja tuomio komissio v. Fernández Gómez (C‑417/05 P, EU:C:2006:582, 42 kohta)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: tuomio Hendrickx v. Cedefop (T‑87/99, EU:T:2000:191, 37 kohta)

Virkamiestuomioistuin: tuomio Tzirani v. komissio (F‑46/11, EU:F:2013:115, 140 kohta)