Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 43 artiklan 4 kohdassa ilmaistun velvoitteen, jonka mukaan ”jokaiseen oikeudenkäyntiasiakirjaan on oheistettava liite, joka sisältää ne liiteasiakirjat, joihin asiassa vedotaan, sekä luettelo niistä”, noudattamatta jättämisen seurauksena voi olla kanteen tutkimatta jättäminen silloin, kun tämä on omiaan haittaamaan muita osapuolia heidän lausumiensa valmistelussa. Kun kyseessä henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklan perusteella nostettu kanne, komissio ei voi vedota tällaiseen haittaan, kun mainitut asiakirjat ovat kantajan ennen kanteen nostamista tekemän hallinnollisen valituksen liitteessä.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 46 artiklan 2 kohdassa, jossa säädetään, että vastineeseen on liitettävä valitus, oleva maininta valituksesta on ymmärrettävä siten, että sillä tarkoitetaan sekä valituksen tekstiä että tarvittaessa sen liitteitä, kun liitteet eivät ole olleet kannekirjelmän ohessa.

Määritettäessä paikkaa, jonka se, jota asia koskee, on halunnut vakiinnuttaa paikaksi, jonne hänen intressinsä ovat pysyvästi tai tavanomaisesti keskittyneet, on otettava huomioon kaikki tällaisen paikan tunnusmerkit. Asuinpaikan käsitteeseen, vaikkei se perustukaan pelkästään henkilön jonkin maan alueella viettämän ajan määrään, sisältyy kuitenkin tietyssä paikassa asumista koskevan fyysisen tosiseikan lisäksi aikomus antaa tälle tosiseikalle elämäntavasta ja tavanomaisista sosiaalisista suhteista seuraava jatkuvuus.

Määritettäessä sitä, onko virkamies ”joutun[ut] vaihtamaan asuinpaikkaa täyttääkseen henkilöstösääntöjen 20 artiklan velvoitteet” liitteessä VII olevassa 10 artiklassa tarkoitetulla tavalla, asuinpaikkana on otettava huomioon asuinpaikka, jonne sen, jota asia koskee, intressit ovat keskittyneet. Jotta sillä, jota asia koskee, olisi oikeus päivärahoihin, joiden tarkoituksena on korvata vasta palvelukseen otetulle virkamiehelle aiheutuneet kustannukset ja haitat siitä, että hän joutuu muuttamaan väliaikaisesti ja asettumaan asumaan asemapaikkaansa säilyttäen ennen muuttamista samalla tavoin väliaikaisesti vanhan asuinpaikkansa, riittää, että se, jota asia koskee, ei voi enää asua vanhassa asuinpaikassaan.

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 21 artiklan ensimmäisen kohdan, jota sovelletaan mainitun perussäännön 53 artiklan ensimmäisen kohdan perusteella asian käsittelyyn ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan mukaan kanteessa on oltava yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista. Tämä on ilmaistava niin selvästi ja tarkasti, että vastaaja voi valmistella puolustuksensa ja että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi antaa kanteen johdosta ratkaisun tietyissä tapauksissa jopa ilman muita tietoja. Kanteessa on näin ollen nimenomaisesti selitettävä, mitä kanteen perustana oleva oikeudellinen peruste sisältää, eikä pelkkä ylimalkainen viittaaminen tähän perusteeseen täytä perussäännössä ja työjärjestyksessä asetettuja vaatimuksia.

(ks. 84 kohta)

Viittaukset: asia T-102/92, Viho v. komissio, 12.1.1995 (Kok. 1995, s. II-17, 68 kohta) ja asia T-352/94, Mo och Domsjö v. komissio, 14.5.1998 (Kok. 1998, s. II-1989, 333 kohta).