Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus Jacobs 16 päivänä maaliskuuta 1995. - Ministre des finances vastaan Société Pardo & Fils ja Camicas SARL. - Ennakkoratkaisupyynnöt: Cour d'appel de Pau - Ranska. - Yhteinen tullitariffi - Tullinimikkeet - Juomat - Tuoreista rypäleistä valmistettu maustettu viini - Sangria. - Yhdistetyt asiat C-59/94 ja C-64/94.



Oikeustapauskokoelma 1995 sivu I-03159



Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset

1 Pääasian kantajat, Société Pardo & Fils ja Camicas SARL (jäljempänä Pardo ja Camicas) ovat Ranskassa toimivia tulliasioitsijoita. Vuosina 1988 ja 1989 ne toivat Ranskaan espanjalaisten asiakkaidensa lukuun suuria määriä sangriaa. On huomautettava, että tuona ajankohtana tullisuhteita Espanjan ja muiden yhteisön jäsenvaltioiden välillä koskivat Espanjan liittymistä Euroopan yhteisöihin koskevat siirtymämääräykset. Tämän vuoksi Espanjan ja muun Euroopan yhteisön välisessä tavaranvaihdossa perittiin edelleen tietyistä tuotteista tulleja.

2 Kantajat ilmoittivat tavarat ranskalaisille tulliviranomaisille yhdistetyn tullinimikkeistön nimikkeen 2205 mukaisina, joka koskee "vermuttia ja muuta tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla". Ranskan tulliviranomaiset eivät hyväksyneet tällaista tulliluokittelua. Viranomaisten mukaan sangria oli luokitettava nimikkeen 2206 mukaisesti "muuksi käymisen avulla valmistetuksi juomaksi (esim. siideri, päärynäviini ja sima) ...", ja siitä on perittävä edellistä nimikettä korkeampi tulli. Tästä asiasta kantajat nostivat kanteen, jota koskevan ennakkoratkaisupyynnön Cour d'appel de Pau on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle. Ennakkoratkaisukysymys on seuraava:

"Onko sangriaksi kutsuttu juoma, joka on valmistettu yli 50 prosenttisesti tuoreista rypäleistä (nimike 2204), luokiteltava yhteisen tullinimikkeistön nimikkeeseen 2205 vai nimikkeeseen 2206?"

3 Yhteisen tullitariffin yhdistetty nimikkeistö on tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87(1) liitteessä I. Tämän asetuksen 12 artiklan mukaan komissio antaa joka vuosi asetuksen, "johon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön täydellinen toisinto neuvoston tai komission toteuttamien toimenpiteiden mukaisina sekä siihen liittyvien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien ja sopimustullien määrät". Sinä ajankohtana, kun riidanalaiset tavarat tuotiin maahan, yhdistetyn nimikkeistön sovellettavat nimikkeistöt olivat alkuperäisessä asetuksessa N:o 2658/87 ja 21.9.1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3174/88(2) liitteessä I. Säännökset, joilla on merkitystä käsiteltävän asian kannalta, olivat samanlaisia molemmissa asetuksissa.

4 Kuten yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, tavaroiden tariffiluokitus on ratkaistava tavaroiden objektiivisten erityispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella, sellaisina kuin ne ilmenevät yhdistetyn nimikkeistön nimikkeistä ja alanimikkeistä sekä jaksoista ja ryhmistä tehdyistä huomautuksista(3).

5 Ennakkoratkaisuja koskevissa kansallisen tuomioistuimen päätöksissä ei ole paljon tietoa kyseisten tavaroiden objektiivisista erityispiirteistä ja ominaisuuksista, vaan niissä todetaan ainoastaan sangriana tunnetun juoman olevan valmistettu yli 50 prosenttisesti tuoreista rypäleistä. Ranskan hallituksen esittämistä huomautuksista on saatavissa lisää tietoja, joissa täsmennetään kaikkien asianosaisten näyttäneen hyväksyvän Commission de Conciliation et d'Expertise Douanière -nimisen toimielimen tekemän selvityksen, jonka mukaan sangria-nimikkeellä maahantuotu tavara oli sekoitus viiniä, vettä, sokeria ja hedelmäuutteita. Ranskan hallitus toteaa lisäksi, että kyseisessä juomassa oli 30-36 prosenttia vettä ja että sen alkoholipitoisuus oli 6,97 tilavuusprosenttia.

6 Real Academia Españolan sanakirjassa sangria määritellään vedestä ja viinistä valmistetuksi virkistäväksi juomaksi, johon on lisätty sokeria, sitruunaa ja tiettyjä muita aineita. Pääosin samanlainen, vaikka hieman edellistä tarkempi sangrian määritelmä on maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91(4) 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa. Tämän säännöksen mukaan sangria on "viinistä valmistettu juoma, joka on maustettu lisäämällä siihen luontaisia sitrushedelmän uutteita tai aromitiivisteitä, joka joko sisältää tai ei sisällä kyseisen hedelmän mehua ja johon on mahdollisesti lisätty mausteaineita, joka on makeutettu ja hiilihapotettu, sekä jonka alkoholipitoisuus on alle 12 tilavuusprosenttia". Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että veden lisääminen on sallittua, jos lisätty vesi ei muuta juoman laatua. Vaikka tämä asetus ei ollut voimassa maahantuotaessa kyseisiä tavaroita, sillä voi kuitenkin olla merkitystä välillisesti. Palaan tähän asiaan myöhemmin (ks. jäljempänä 11 kohta).

7 On selvää, että jos kyseinen sangria ei sisältäisi vettä eikä sokeria, se luokiteltaisiin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2205. Tällöin tavara vastaisi täsmälleen tavarankuvausta "vermutti ja muu tuoreista rypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla". Tämän vuoksi on kysyttävä, vaikuttaako veden ja sokerin lisääminen tähän tavaran luokitteluun. Tämän osalta yhdistetyn nimikkeistön sisältävän liitteen ensimmäisen osan I osaston A jaksossa säädetyt yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ovat hyödyllisiä. Näiden sääntöjen 2 säännön b alakohdassa todetaan seuraavaa:

"Nimikkeessä olevaa ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. Viittaus tiettyä ainetta oleviin tavaroihin tarkoittaa tavaroita, jotka ovat kokonaan tai osaksi kyseistä ainetta. Useammasta kuin yhdestä aineesta koostuvat tavarat on luokiteltava 3 säännön periaatteiden mukaisesti."

8 Vastaavasti 3 säännössä todetaan seuraavaa:

"Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti:

a) Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista tai ainoastaan osaa vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämistä tavaroista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.

b) Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.

c) Jos tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a tai b alakohdan mukaan, ne luokitellaan kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä viimeiseen."

9 Tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan perusteella sangria on luokiteltava sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa sangrialle sen olennaisen luonteen. Mielestäni tässä tapauksessa sangrialle, joka sisältää yli 50 prosenttia tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä, olennaisen luonteen antavat aineet ovat viini ja hedelmäuute, jolla viini on maustettu. Jos vettä ja sokeria ei lisätä suuria määriä, ne eivät muuta juoman olennaista luonnetta. Vedellä, joka on neutraali aine, ei ole tällaista vaikutusta. Esimerkiksi viski on viskiä, vaikka sitä olisi laimennettu vedellä. Tämä koskee myös sokeria. Sokerin tai muun makeutusaineen lisääminen kohtuullisessa määrin ei muuta juoman olennaista luonnetta tai ei ainakaan muuta sitä niin, että aineen tulliluokittelu muuttuisi yhdistetyn nimikkeistön nimikkeestä toiseen. Vermutista ei esimerkiksi tule siideriä tai päärynäviiniä sen vuoksi, että siihen on lisätty sokeria, vaan vermutista tulee tällöin makeutettua vermuttia.

10 Kuvaillun kaltainen sangria on edellä esitetyn perusteella luokiteltava nimikkeeseen 2205. Tällaista päätelmää tukee komission tekemät yhdistettyä tullinimikkeistöä selittävät huomautukset, joiden mukaan nimikkeeseen 2205 kuuluu "sangriaksi nimitetty viinistä valmistettu juoma, joka on maustettu esimerkiksi sitruunalla tai appelsiinilla". Tätä päätelmää tukevat myös tulliyhteistyöneuvoston laatimat selittävät huomautukset, joita voidaan käyttää apuna tulkittaessa yhdistettyä nimikkeistöä.(5) Nimikettä 2204 koskevien huomautusten mukaan tähän nimikkeeseen eivät kuulu "nimikkeeseen 2205 kuuluvasta viinistä valmistetut juomat". Ilmaisun "viinistä valmistetut" perusteella nimikkeeseen 2205 kuuluvat juomat voivat sisältää tietyn määrän muita nesteitä kuin viiniä, erityisesti vettä. Vastaavasti nimikettä 2208 koskevien huomautusten mukaan tähän nimikkeeseen eivät kuulu "vermutti ja muut tuoreista rypäleistä valmistetusta viinistä valmistetut aperitiivit (nimike 2205)".

11 Lisäperusteita edellä tehdylle päätelmälle voidaan löytää kahdesta edellä mainitun maahantuonnin jälkeen hyväksytystä asetuksesta, eli asetuksesta N:o 1601/91, johon olen jo viitannut edellä, ja asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 21 päivänä syyskuuta 1993 annetusta komission asetuksesta (ETY) N:o 2593/93(6). Edellä esitetyllä sangrian määritelmällä (ks. edellä 6 kohta) ei ole välitöntä merkitystä, koska - ottamatta huomioon sitä, että asia kuuluu ajallisesti asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle - määritelmän tarkoituksena ei ole määritellä yhdistetyssä nimikkeistössä käytettyjä käsitteitä vaan ainoastaan määritellä ne juomat, joista saadaan käyttää nimitystä sangria. Tämä käy ilmi 6 artiklasta, jonka perusteella 2 artiklan nimityksiä saadaan käyttää ainoastaan siinä tarkoitetuista juomista. On kuitenkin korostettava, että 4 artiklan 2 kohdan mukaan vettä voidaan lisätä mihin tahansa asetuksessa tarkoitetuista juomista - eli siten myös 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyyn vermuttiin - , jos lisätty vesi ei muuta juoman laatua. Siten on selvää, että yhteisön lainsäätäjä katsoi vuonna 1991, että veden lisääminen ei sinällään muuta vermuttia toiseksi juomaksi. Asetuksen laatijat ilmaisivat näin ainoastaan päätelmän, jonka ajatussisältö on soveltunut myös silloin, kun riidanalaiset tavarat tuotiin maahan.

12 Asetuksen N:o 2593/93 1 artiklassa lisätään yhdistetyn nimikkeistön 22 ryhmään uusi lisähuomautus, jonka mukaan

"ainoastaan vermuttia ja muuta tuoreista rypäleistä valmistettua, kasveilla tai aromaattisilla aineilla maustettua viiniä, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 7 tilavuusprosenttia, pidetään nimikkeeseen 2205 kuuluvana".

Vaikuttaa siten siltä, että jos asetus N:o 2593/93 olisi ollut voimassa maahantuotaessa riidanalaisia tavaroita, kyseisiä tavaroita ei olisi voitu luokitella nimikkeeseen 2205, koska sangrian alkoholipitoisuus oli Ranskan hallituksen esittämien tutkimustulosten mukaan hieman alle 7 tilavuusprosenttia. Pääasian kantajien eduksi tällä asetuksella ei voi olla takautuvia vaikutuksia, mikä käy ilmi asiassa Biegi v. Hauptzollamt Bochum annetusta tuomiosta(7), jossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että "asetuksella, jolla täsmennetään tavaroiden luokittelua

nimikkeeseen tai alanimikkeeseen, on konstitutiivista merkitystä, eikä sillä voi olla takautuvia vaikutuksia"(8). On kuitenkin todettava, että asetuksen N:o 2593/93 johdanto-osan toisen perustelukappaleen mukaan

"yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa määräykset nimikkeeseen 2205 kuuluvan vermutin ja muun tuoreista rypäleistä valmistetun, kasveilla tai aromaattisilla aineilla maustetun viinin luokittelusta; maustettu viini voi muun muassa sisältää huomattavia määriä lisättyä nestettä kuten hedelmämehua, siirappia tai vettä ja sen vuoksi voi olla vaikea erottaa sitä nimikkeeseen 2206 kuuluvista, käymisen avulla valmistettujen juomien sekoituksista tai alkoholittomien juomien sekoituksista ..."

Tämä tukee sitä päätelmää, jonka mukaan huolimatta veden lisäämisestä maustettu viini luokitellaan edelleen nimikkeeseen 2205. Tämän osalta johdanto-osan lausumaa voidaan pitää julistuksenluonteisena, ja siksi sillä on merkitystä myös asioissa, jotka ovat tapahtuneet ennen asetuksen antamista. Tämä ei päde kuitenkaan alkoholin vähimmäispitoisuuden vahvistamiseen.

13 Ranskan hallitus on viitannut huomautuksissaan yhteisen tullitariffin nimikkeistöä käsittelevän komitean hyväksymään luokittelupäätökseen, jonka mukaan hiilihappojuoma, joka sisältää viiniä (noin 40 prosenttia), siirappia (noin 10 prosenttia), luontaisia aromiaineita (noin 2 prosenttia), pieniä määriä kaliumsorbaattia ja sitruunahappoliuosta sekä vettä, on luokiteltava nimikkeeseen 2207 (joka vastasi aikaisemmassa yhdistetyssä nimikkeistössä nykyisen nimikkeistön nimikettä 2206)(9). Riippumatta tämän päätöksen oikeudellisesta luonteesta, päätös ei vaikuta tavaroiden luokitteluun tässä asiassa. On ainoastaan todettava, että Pardon ja Camicasin maahantuoma sangria sisältää paljon enemmän viiniä kuin se juoma, jota päätös on koskenut.

Ratkaisuehdotus

14 Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että Cour d'appel de Paun kysymykseen on vastattava seuraavasti:

Yhteistä tullitariffia koskevan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2205, sellaisena kuin se on määritelty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3174/88 liitteessä I, sisältyvää ilmausta "vermutti ja muu tuoreista rypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla", on tulkittava tarkoittavan myös sangriaksi kutsuttua juomaa, joka sisältää yli 50 prosenttia tuoreista rypäleistä tehtyä viiniä ja johon on lisätty vettä, sokeria ja hedelmäuutteita.

(1) - EYVL 1987 L 256, s. 1.

(2) - EYVL 1988 L 298, s. 1.

(3) - Ks. esim. asia C-120/90, Post, tuomio 7.5.1991 (Kok. 1991, s. I-2391, 11 kohta).

(4) - EYVL 1991 L 149, s. 1.

(5) - Ks. esim. asia C-265/89, Vismans Nederland, tuomio 18.9.1990 (Kok. 1990, s. I-3411, 18 kohta).

(6) - EYVL 1993 L 238, s. 18.

(7) - Asia 158/78, tuomio 28.3.1979 (Kok. 1979, s. 1103).

(8) - Saman tuomion 11 kohta.

(9) - EYVL 1987 C 222, s. 2.