Myöskään ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen 6 artiklan 3 kohdan a alakohtaa, jonka mukaan jokaisella rikoksesta syytetyllä on oikeus saada tieto häneen kohdistettujen syytteiden sisällöstä ja perusteista hänen ymmärtämällään kielellä, ei ole rikottu.

Virkamies ei voi tehokkaasti vedota edellä mainittuun säännökseen, jos hän on voinut hallinnollisen tutkimuksen ja kurinpitomenettelyn kuluessa ilmaista itseään haluamallaan kielellä ja jos hänellä on ollut käytettävissään riittävä aika voidakseen pyytää tulla kuulluksi jollakin toisella kielellä kurinpitomenettelyn aikana.

Vaikka toimielinten on huolenpitovelvollisuuden nojalla käytettävä virkamiehen puoleen kääntyessään kieltä, jonka tämä hallitsee perusteellisesti, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 4 kohdasta ei voida päätellä, että kaikki unionin toimielimen päätökset, jotka osoitetaan jollekin sen virkamiehistä, olisi laadittava viimeksi mainitun valitsemalla kielellä. Kyseistä säännöstä nimittäin sovelletaan toimielinten ja sen henkilöstön välisissä suhteissa vain silloin, kun henkilöstö osoittaa kirjeen toimielimille ainoastaan unionin kansalaisen ominaisuudessa eikä unionin virkamiehen tai toimihenkilön ominaisuudessa.

Nimittävä viranomainen ei ole rikkonut henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevaa 2 artiklaa tai loukannut virkamiehen puolustautumisoikeuksia hallinnollisen tutkimuksen yhteydessä, jos virkamiehelle on ilmoitettu tämän tutkimuksen aloittamisesta ja toimitettu tutkimusraportti, mikä ylittää henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevassa 2 artiklassa kyseiselle viranomaiselle asetetun velvollisuuden, jonka mukaan kyseiselle henkilölle on ilmoitettava vain tutkimusraportin päätelmät. Lisäksi kyseinen henkilö voi pyytää vasta hallinnollista tutkimuksen päättyessä asiakirjat, jotka koskevat suoranaisesti häntä vastaan esitettyjä syytöksiä.

Henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevasta 2 artiklasta, jossa viitataan samassa liitteessä olevaan 1 artiklaan, seuraa, että asianomaiselle henkilölle on ilmoitettava hänen osallisuudestaan, jollei tästä aiheudu haittaa tutkimukselle.

Vaikka henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevassa 3 artiklassa asetetaan nimittävälle viranomaiselle velvollisuus toimittaa asianomaiselle virkamiehelle ennen tämän kuulemista kaikki näyttö asiassa ennen kuin se päättää kurinpitomenettelyn aloittamisesta, kun hallinto antaa henkilölle oikeuden tutustua tätä koskevaan asiakirja-aineistoon, sen on kuitenkin Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla otettava huomioon myös oikeutetun luottamuksellisuuden vaatimukset.

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklaa sekä yksilöiden suojelusta Euroopan unionin toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettua asetusta N:o 45/2001, joissa tunnustetaan yksilöille täytäntöönpanokelpoisia oikeuksia, sovelletaan muun muassa unionin toimielinten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, jos käsittely suoritetaan unionin oikeuden soveltamisalaan kokonaan tai osittain kuuluvien toimien toteuttamiseksi. Tässä yhteydessä asetuksen N:o 45/2001 49 artiklassa säädetään kurinpitoseuraamusten määräämisestä virkamiehille ja toimihenkilöille, jotka tahallaan tai tuottamuksellisesti jättävät täyttämättä kyseisen asetuksen mukaiset velvollisuutensa.

Virkamieheen, joka esiintyy asetuksessa N:o 45/2001 tarkoitettuna henkilötietojen ”vastaanottajana” tällaisten henkilöä koskevien tietojen saamiseksi, sovelletaan samalla sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklaa että asetuksen N:o 45/2001 säännöksiä, erityisesti kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa asetettua velvollisuutta, jonka nojalla henkilötiedot on kerättävä perusteltua ja nimenomaisesti määriteltyä tarkoitusta varten, eikä niitä saa käsitellä myöhemmin näiden tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla.

(ks. 88 ja 90 kohta)