Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

3. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus – Arviointiperusteet – Moniosainen tavaramerkki

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

4. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

5. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

1. Yhtäältä kuviomerkin 61 A NOSSA ALEGRIA, jonka rekisteröintiä yhteisön tavaramerkiksi on haettu Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkaan 33 kuuluvia ”Alkoholijuomia (paitsi oluita)” varten, ja toisaalta sanamerkin CACHAÇA 51 ja kuviomerkkien Cachaça 51 ja Pirassununga 51, jotka on rekisteröity aikaisemmin Portugalissa, Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Itävallassa ja Tanskassa samoja tavaroita varten, välillä on portugalilaisten, espanjalaisten, Yhdistyneestä kuningaskunnasta olevien, itävaltalaisten ja tanskalaisten keskivertokuluttajien keskuudessa yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu sekaannusvaara.

Kyseiset kuluttajat saavat kyseisistä tavaramerkeistä vähäisessä määrin samankaltaisen visuaalisen ja foneettisen vaikutelman ja keskimäärin tai vähäisessä määrin samankaltaisen vaikutelman merkityssisällön osalta.

Kyseisiä tavaroita myydään tavallisesti tavanomaisten jakelukanavien kautta, eikä niitä myydä pelkästään erikoisliikkeissä vaan myös suurissa valintamyymälöissä. Kyseisten tavaramerkkien lausuntatapaa koskevalle vaikutelmalle on näin ollen annettava ainoastaan toissijainen merkitys näistä tavaramerkeistä syntyvässä kokonaisvaikutelmassa. Ulkoasua ja merkityssisältöä koskevat vaikutelmat ovat sen sijaan ratkaisevia tässä samassa kokonaisvaikutelmassa.

On huomattava, että kyseiset tavaramerkit perustuvat ulkoasun ja merkityssisällön kannalta tarkasteltuna sokeriruo’osta valmistettujen alkoholijuomien tai liköörien, aikaisempien portugalilaisten tavaramerkkien tapauksessa tarkemmin sanottuna cachaçan, ja tietyn numeron, joka on aikaisemmissa tavaramerkeissä 51 ja haetussa tavaramerkissä 61, yhdistelmään, joka ei tuo tai ei välittömästi tuo kohdeyleisön mieleen kyseessä olevan kaltaisten tavaroiden tiettyä ominaisuutta. Tämä numero on kyseisissä tavaramerkeissä samalla tavoin luonnollinen, pariton ja kaksinumeroinen kokonaisluku, jonka jälkimmäinen numero eli 10:iä pienempiä lukuja osoittava numero on 1. Lisäksi kyseisten tavaramerkkien ulkoasun ja merkityssisällön eroja, jotka johtuvat numeroiden 50 ja 60 graafisista ja arvoa koskevista eroista, vähentävät yhtäältä se seikka, että numeron 5 graafinen muoto on lähempänä numeron 6 kuin muiden numeroiden graafista muotoa ja päinvastoin, ja toisaalta se seikka, että numero 50 on kymmenlukujen nousevassa järjestyksessä välittömästi numeron 60 alapuolella, joten tavanomaisesti valistunut sekä kohtuullisen tarkkaavainen ja huolellinen kohdeyleisö mieltää näiden numeroiden arvojen olevan melko lähellä toisiaan.

Lisäksi aikaisemmille tavaramerkeille ja haetulle tavaramerkille on tai, aikaisemman portugalilaisen sanamerkin tapauksessa, voi olla ulkoasun osalta yhteistä näiden tavaramerkkien suurikokoisten numeroiden, jotka ovat keskellä merkkiä ja jotka on kirjoitettu yksinkertaisin, tummasta pohjasta erottuvin valkoisin kirjaimin, esitys.

Kyseisten kuviomerkkien kuvio-osien perusteella ei voida riittävästi erottaa aikaisempia kuviomerkkejä ja haettua tavaramerkkiä toisistaan ja sulkea täysin pois sekaannusvaaraa.

Vaikka kohdeyleisö voisi havaita tiettyjä kyseisten tavaramerkkien välisiä eroja, on olemassa todellinen riski siitä, että kohdeyleisö yhdistää nämä tavaramerkit toisiinsa, kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetty ja se, että kyseisten tavaramerkkien kattamat tavarat ovat samoja. Nämä erot eivät ole loppujen lopuksi riittäviä poistamaan täysin riskiä siitä, että kohdeyleisö tai ainakin tavanomaisen tarkkaavainen portugalilainen alkoholijuomien keskivertokuluttaja saattaa luulla siihen epätäydelliseen muistikuvaan, joka hänellä on näistä tavaramerkeistä, luottaen, että näillä tavaramerkeillä varustetut tavarat ovat peräisin samasta yrityksestä tai taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä.

(ks. 39, 104, 106–110 ja 112 kohta)

2. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua sekaannusvaaraa koskevan kokonaisarvioinnin on kyseisten merkkien ulkoasun, lausuntatavan tai merkityssisällön samankaltaisuuden osalta perustuttava merkeistä syntyvään kokonaisvaikutelmaan, ja huomioon on otettava erityisesti merkkien erottavat ja hallitsevat osat. Sillä, miten kyseisten tavaroiden tai palvelujen keskivertokuluttaja mieltää tavaramerkit, on ratkaiseva merkitys mainitun vaaran kokonaisarvioinnissa. Keskivertokuluttaja mieltää tavaramerkin tavallisesti yhtenä kokonaisuutena eikä tarkastele sen eri yksityiskohtia.

Jotta tavaramerkin osan erottamiskyky voidaan arvioida, on arvioitava sitä, missä määrin tavarat, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, voidaan tämän osan perusteella tunnistaa tietystä yrityksestä peräisin oleviksi ja siis erottaa nämä tavarat muiden yritysten tavaroista. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon erityisesti kyseisen osan ominaispiirteet sen kysymyksen osalta, onko se millään tavalla kuvaileva niiden tavaroiden kannalta, joita varten tavaramerkki on rekisteröity.

(ks. 46 ja 47 kohta)

3. Kahden tavaramerkin välisen samankaltaisuuden arviointia ei voida rajoittaa siihen, että huomioon otettaisiin ainoastaan yksi moniosaisen tavaramerkin osista ja että sitä verrattaisiin toiseen tavaramerkkiin. Tällainen vertailu on sitä vastoin syytä suorittaa tarkastelemalla kutakin kyseessä olevaa tavaramerkkiä yhtenä kokonaisuutena, mikä ei sulje pois sitä, että kokonaisvaikutelmaa, joka moniosaisesta tavaramerkistä jää kohdeyleisön muistiin, voi joissain olosuhteissa hallita yksi tai useampi tavaramerkin osista. Ainoastaan silloin, kun kaikki muut tavaramerkin osat jäävät merkityksettömiksi, samankaltaisuutta voidaan arvioida yksin hallitsevan osan perusteella. Asia voi olla näin muun muassa silloin, kun kyseinen osa pystyy yksin hallitsemaan kohdeyleisön muistiin jäävää tavaramerkkiä koskevaa mielikuvaa sellaisella tavalla, että kaikki muut tavaramerkin osat jäävät merkityksettömiksi tavaramerkistä syntyvässä kokonaisvaikutelmassa. Se, että osa ei ole merkityksetön, ei tarkoita sitä, että se on hallitseva, samoin kuin se, että osa ei ole hallitseva, ei tarkoita lainkaan sitä, että se olisi merkityksetön.

(ks. 48 kohta)

4. Kun tavaramerkin tietyillä osilla kuvaillaan tavaroita ja palveluita, joiden osalta tavaramerkki on suojattu, tai rekisteröintihakemuksen kattamia tavaroita ja palveluita, näiden osien erottamiskyvyn on katsottava olevan heikko tai jopa hyvin heikko. Näiden osien voidaan useimmiten katsoa olevan erottamiskykyisiä ainoastaan sen yhdistelmän perusteella, jonka ne muodostavat tavaramerkin muiden osien kanssa. Yleisö ei yleensä pidä tavaramerkin kuvailevia osia niiden heikon tai jopa hyvin heikon erottamiskyvyn takia hallitsevina tavaramerkistä syntyvässä kokonaisvaikutelmassa paitsi silloin, kun ne voivat muun muassa sijaintinsa tai kokonsa vuoksi hallita yleisön mieltämistapaa ja jäädä tämän muistiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tavaramerkin kuvailevat osat jäisivät välttämättä merkityksettömiksi tavaramerkistä syntyvässä kokonaisvaikutelmassa. Tältä osin on erityisesti tarkasteltava, pystyvätkö tavaramerkin muut osat yksin hallitsemaan kohdeyleisön muistiin jäävää tavaramerkkiä koskevaa mielikuvaa.

(ks. 49 kohta)

5. Aikaisemman tavaramerkin haltijan yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla tekemän väitteen tutkinnan yhteydessä sanamerkin ja kuviomerkin ulkoasun samankaltaisuus voidaan todentaa, koska näillä kahdella tavaramerkkityypillä on graafinen muoto, joka voi luoda visuaalisen vaikutelman.

(ks. 50 kohta)