Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kuviomerkit, jotka muodostuvat tavaran kuvasta - Erottamiskyky - Arviointiperusteet

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Tavaran kuvasta muodostuvan kuviomerkin ulkoasun piirteet, jotka viittaavat tiettyihin tavaran ominaisuuksiin mutta jotka eivät kuitenkaan ole kuvailevia - Merkitys erottamiskyvyn arvioinnissa

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta)

3. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kuviomerkki - Perspektiivistä esitetty kuva kulmistaan hieman pyöristetystä nelikulmaisesta tabletista, jossa on kaksi kerrosta, joista toinen on valkoinen ja toinen punainen, ja sen rekisteröiminen pyykin- ja astianpesuaineita varten

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

4. Yhteisön tavaramerkki - Muutoksenhakumenettely - Kanne yhteisöjen tuomioistuimissa - Kanneperusteet - Harkintavallan väärinkäyttö - Harkintavallan väärinkäytön käsite

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 63 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ei tehdä eroa eri tavaramerkkityyppien välillä. Arvioitaessa itse tavaran kuvasta muodostuvien kuviomerkkien erottamiskykyä sovelletaan siis niitä samoja arviointiperusteita, joita sovelletaan myös muihin tavaramerkkityyppeihin.

Näitä arviointiperusteita sovellettaessa on kuitenkin otettava huomioon se, että itse tavaran luonnonmukaisesta kuvasta muodostuvia kuviomerkkejä ei välttämättä ymmärretä kohderyhmässä samalla tavoin kuin sanamerkkejä tai sellaisia kuviomerkkejä tai kolmiulotteisia tavaramerkkejä, jotka eivät esitä täysin luonnonmukaisesti tavaran muotoa. Yleisön keskuudessa on totuttu pitämään tällaisia viimeksi mainittuja tavaramerkkejä välittömästi merkkeinä, jotka yksilöivät tuotteen, mutta sama ei välttämättä koske merkkiä, joka esittää itse tavaran ulkoasua. Tästä seuraa, että erottamiskyvyn arvioinnissa on päädyttävä samaan lopputulokseen sekä sellaisten kolmiulotteisten merkkien osalta, jotka muodostuvat tavaran itsensä muodosta, että sellaisten kuviomerkkien osalta, jotka muodostuvat luonnonmukaisesta saman tavaran kuvasta.

( ks. 48 ja 49 kohta )

2. Tavaran itsensä luonnonmukaisesta kuvasta muodostuvan kuviomerkin ulkoasun piirteistä, jotka viittaavat tiettyihin tavaran ominaisuuksiin mutta joita ei ole kuitenkaan pidettävä kuvailevina yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ei voida päätellä, että ne välttämättä tekisivät tavaramerkistä erottamiskykyisen. Erottamiskyky puuttuu, kun kohderyhmässä tällaisten ulkoasun piirteiden ymmärretään viittaavan tiettyihin tavaran ominaisuuksiin eikä siis ilmaisevan tavaran alkuperää.

( ks. 54 kohta )

3. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan "tavaramerkkejä, joilta puuttuu erottamiskyky" ei rekisteröidä. Tältä osin rekisteröintihakemuksen kohteena oleva merkki, joka muodostuu perspektiivistä esitetystä kuvasta, joka esittää kulmistaan hieman pyöristettyä nelikulmaista tablettia, jossa on kaksi kerrosta eli valkoinen ja punainen kerros, ja jonka rekisteröintiä haetaan pyykin- ja astianpesuaineita varten, ei ole erottamiskykyinen.

Kun otetaan huomioon se kokonaisvaikutelma, joka saadaan kyseisessä kuvassa esitetyn tabletin muodosta ja väreistä, kohderyhmässä ei voida kyseisen tavaramerkin perusteella - joka esittää sellaisten ulkoasun piirteiden yhdistelmää, jotka ovat ilmeisiä ja tyypillisiä kyseisen tavaran osalta - erottaa asianomaisia tavaroita toisista tavaroista, joilla on eri kaupallinen alkuperä, kun tässä kohderyhmässä tehdään ostotilanteessa valinta näiden tavaroiden välillä.

( ks. 57, 60 ja 63 kohta )

4. Harkintavallan väärinkäytöllä on yhteisön oikeudessa täsmällinen merkitys, ja sillä tarkoitetaan sitä tilannetta, jossa hallintoviranomainen käyttää valtuuksiaan muuhun tarkoitukseen kuin siihen, jota varten ne on sille annettu. Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan päätös voidaan kumota harkintavallan väärinkäytön perusteella vain silloin, kun objektiivisten, asiaan vaikuttavien ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että päätös on tehty muussa kuin esitetyssä tarkoituksessa.

( ks. 70 kohta )