25.

Tässä tilanteessa kansallinen tuomioistuin on esittänyt unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”A) Direktiivin 2004/38 2, 3 ja 7 artikla 1) Onko direktiivin 2004/38 – – 2 artiklan 2 alakohdan d alakohtaa tulkittava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 24 artiklan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 8 artiklan valossa laajentavasti siten, että ”perheenjäsenellä” tarkoitetaan sellaisen lapsen, jolla unionin kansalaisena on liikkumis- ja oleskeluvapaus, huoltajana olevaa vanhempaa myös silloin, kun hän on kolmannen maan kansalainen eikä hän ole riippuvainen lapsesta? 2) Jos vastaus on myöntävä, onko direktiivin 2004/38 – – 3 artiklan 1 kohtaa tulkittava erityisesti perusoikeuskirjan 7 ja 24 artiklan sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan valossa laajentavasti siten, että direktiiviä sovelletaan edellä tarkoitettuun vanhempaan myös silloin, kun vanhempi ei tule tällä välin toiseen jäsenvaltioon muuttaneen lapsensa, joka on unionin kansalainen, mukana tai seuraa tätä sinne myöhemmin, vaan asuu edelleen lapsen lähtöjäsenvaltiossa? 3) Jos vastaus on myöntävä, seuraako tästä, että direktiivin 2004/38 – – 7 artiklan 2 kohtaa on tulkittava erityisesti perusoikeuskirjan 7 ja 24 artiklan sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan valossa laajentavasti siten, että kyseisellä vanhemmalla on oikeus oleskella unionin kansalaisuuden omaavan lapsen lähtöjäsenvaltiossa yli kolme kuukautta, ainakin niin kauan kuin hän on lapsen huoltaja ja tosiasiallisesti toimii huoltajana? B) SEU 6 artiklan 1 kohta, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan kanssa 1) a) Kuuluuko asia perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen toisen osan nojalla perusoikeuskirjan soveltamisalaan jo sillä perusteella, että oikeudenkäynnin kohde riippuu kansallisesta laista (tai lain osasta), joka on säädetty myös – muttei ainoastaan – direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista oikeusjärjestystä? b) Jos vastaus on kieltävä, kuuluuko asia perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen toisen osan nojalla perusoikeuskirjan soveltamisalaan jo sillä perusteella, että kantajalla saattaa olla unionin oikeuteen perustuva oleskeluoikeus ja että hänellä saattaa sen vuoksi olla Freizüg[igkeitsgesetz]/EU:n 5 §:n 2 momentin ensimmäisen virkkeen nojalla oikeus saada unionin kansalaisen perheenjäsenen oleskelukortti, jonka oikeudellisena perustana on direktiivin 2004/38 – – 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke? c) Jos vastaus on kieltävä, kuuluuko asia perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen toisen osan nojalla ERT-oikeuskäytännön (asia C-260/89, tuomio 18.6.1991, [Kok., s. I-2925, Kok. Ep. XI, s. I-221,] 41–45 kohta) mukaisesti perusoikeuskirjan soveltamisalaan, jos jäsenvaltio rajoittaa alaikäisen unionin kansalaisen huoltajana olevan isän, joka on kolmannen valtion kansalainen, oleskeluoikeutta, kun lapsi oleskelee yhdessä äitinsä kanssa tämän työskentelyn vuoksi pääasiassa muussa unionin jäsenvaltiossa? 2) a) Jos asia kuuluu perusoikeuskirjan soveltamisalaan, voidaanko perusoikeuskirjan 24 artiklan 3 kohdasta suoraan johtaa unionin oikeuteen perustuva oleskeluoikeus isälle, joka on kolmannen valtion kansalainen, ainakin niin kauan, kuin hän on lapsen, joka on unionin kansalainen, huoltaja ja myös tosiasiallisesti toimii lapsen huoltajana, myös siinä tapauksessa, että lapsi oleskelee pääasiallisesti muussa unionin jäsenvaltiossa? b) Jos vastaus on kieltävä, seuraako lapselle, joka on unionin kansalainen, perusoikeuskirjan 45 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuuluvasta liikkumis- ja oleskeluvapaudesta, mahdollisesti luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 24 artiklan 3 kohdan kanssa, unionin oikeuteen perustuva oleskeluoikeus isälle, joka on kolmannen valtion kansalainen, ainakin niin kauan, kuin hän on unionin kansalaisen huoltaja ja myös tosiasiallisesti toimii lapsen huoltajana, erityisesti sen vuoksi, ettei unionin kansalaisen liikkumisvapaus menettäisi tehokasta vaikutustaan? C) SEU 6 artiklan 3 kohta, luettuna yhdessä unionin oikeuden yleisten periaatteiden kanssa 1) Voidaanko unionin ’kirjoittamattomia’ perusoikeuksia, joiden kehittäminen on alkanut unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä asiassa Stauder annetusta tuomiosta (asia 29/69, [Stauder v. Stadt Ulm, tuomio 12.11.1969, Kok., s. 419, Kok. Ep. I, s. 419,] 7 kohta) ja jatkunut esimerkiksi asiassa Mangold annettuun tuomioon (asia C-144/04, [Mangold, tuomio 22.11.2005, Kok., s. I-9981,] 75 kohta) asti, soveltaa täysimääräisesti myös silloin, kun käsiteltävä yksittäistapaus ei kuulu perusoikeuskirjan soveltamisalaan, eli säilyvätkö SEU 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti unionin oikeuden yleisinä periaatteina voimassa olevat perusoikeudet itsenäisesti ja erikseen voimassa SEU 6 artiklan 1 kohdan mukaisten perusoikeuskirjaan sisältyvien uusien perusoikeuksien rinnalla? 2) Jos vastaus on myöntävä, onko unionin oikeuden yleisistä periaatteista johdettavissa erityisesti Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklaan perustuvan, perhe-elämän kunnioittamista koskevan oikeuden valossa huoltajuuden turvaamiseksi unionin oikeuteen perustuva oleskeluoikeus isälle, joka on kolmannen valtion kansalainen, kun lapsi oleskelee yhdessä äitinsä kanssa tämän työskentelyn vuoksi pääasiassa muussa unionin jäsenvaltiossa? D) SEUT 21 artiklan 1 kohta, luettuna yhdessä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan kanssa Jollei SEU 6 artiklan 1 tai 3 kohdasta johdu kantajalle unionin oikeuteen perustuvaa oleskeluoikeutta, onko alaikäisen unionin kansalaisen, joka oleskelee yhdessä äitinsä kanssa tämän työskentelyn vuoksi pääasiassa muussa unionin jäsenvaltiossa, liikkumisvapaudesta johdettavissa isälle, joka on kolmannen valtion kansalainen, asiasta Zhu ja Chen (asia C-200/02, tuomio 19.10.2004, [Kok., s. I-9925,] 45–47 kohta) ilmenevää oikeuskäytäntöä kehittäen huoltajuuden turvaamiseksi SEUT 21 artiklan 1 kohdan, mahdollisesti luettuna yhdessä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan kanssa, mukainen unionin oikeuteen perustuva oikeus oleskeluun lapsen, joka on unionin kansalainen, lähtöjäsenvaltiossa? E) Direktiivin 2004/38 10 artikla Jos unionin oikeuteen perustuvan oleskeluoikeuden todetaan olevan olemassa, onko vanhemmalla, joka on kolmannen valtion kansalainen ja kantajan kaltaisessa asemassa, oikeus saada unionin kansalaisen perheenjäsenen oleskelukortti mahdollisesti direktiivin 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen nojalla?”