Kyseisen tutkintakomitean lausunnon lainvastaisuuteen voidaan sitä vastoin vedota Euroopan investointipankin pääjohtajan tekemän lopullisen päätöksen kumoamista koskevan vaatimuksen tueksi. Euroopan investointipankin vahvistamasta ja pankin henkilöstöä koskevien menettelytapasääntöjen 3.6 artiklassa tarkoitetusta sisäisestä säännöstöstä, jonka otsikkona on "Ihmisarvoista kohtelua työyhteisössä koskevat toimintaperiaatteet", ilmenee, että tutkintakomitean lausunto on olennainen muotovaatimus, jonka noudattamatta jättäminen merkitsee siten aineellisten tai menettelyllisten säännönvastaisuuksien vuoksi virhettä, joka vaikuttaa pankin pääjohtajan kyseisen lausunnon perusteella tekemän päätöksen laillisuuteen.

Ihmisarvoista kohtelua työyhteisössä koskevien toimintaperiaatteiden nojalla toimivaltaisen Euroopan investointipankin tutkintakomitean lausunto on Euroopan investointipankin pääjohtajan tekemän lopullisen päätöksen valmisteleva toimi. Kyseisen tutkintakomitean lausunto ei näin ollen ole sellaisenaan kannekelpoinen toimi, minkä vuoksi sen kumoamista koskeva vaatimus on jätettävä tutkimatta.

Kantajalle vastaisia toimia ovat ainoastaan sellaiset toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka vaikuttavat hänen etuihinsa suoraan ja välittömästi muuttaen hänen oikeusasemaansa selvästi. Silloin, kun on kyse toimista tai päätöksistä, jotka tehdään monivaiheisessa menettelyssä eli esimerkiksi sisäisessä menettelyssä, kannekelpoisia ovat pääsääntöisesti ainoastaan sellaiset toimenpiteet, joissa lopullisesti vahvistetaan asianomaisen toimielimen kanta kyseisen menettelyn päätteeksi; sen sijaan menettelyn kuluessa toteutetut toimenpiteet, joilla valmistellaan lopullista päätöstä, eivät ole kannekelpoisia. Päätöstä valmistelevat toimet eivät ole asianomaiselle vastaisia, ja kantaja voi vasta menettelyn päätyttyä tehtyä päätöstä vastaan nostetun kanteen yhteydessä vedota aikaisempien, tähän päätökseen kiinteästi liittyvien toimien sääntöjenvastaisuuteen.

Tästä seuraa, että pankin sisäisen säännöstön kannalta kyse on työpaikkakiusaamisesta, jonka seurauksena pankilla on avustamisvelvollisuus, kun kiusaajan sanat, menettelytavat tai toimet ovat objektiivisesti tarkasteltuina ja siten sisältönsä perusteella vahingoittaneet niiden kohteena pankissa olevan henkilön itsetuntoa ja itseluottamusta.

Kannekirjelmässä on virkamiestuomioistuimen työjärjestyksen 35 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti mainittava kanteen oikeudelliset perusteet sekä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevat perustelut. Näiden mainintojen on oltava riittävän selkeitä ja täsmällisiä, jotta vastaaja voi valmistella puolustuksensa ja jotta virkamiestuomioistuin voi tarvittaessa ratkaista kanteen tukeutumatta muihin tietoihin. Oikeusvarmuuden ja hyvän lainkäytön takaamiseksi kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä on, että ne olennaiset tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joihin kanne perustuu, käyvät ilmi ainakin pääpiirteittäin itse kannekirjelmästä, kunhan ne on esitetty johdonmukaisesti ja ymmärrettävästi.

On syytä lisätä, että asianajajan olennaisena tehtävänä on oikeudenhoidon toteuttamisessa avustavana henkilönä esittää kannekirjelmän vaatimuksille riittävän ymmärrettävät ja johdonmukaiset oikeudelliset perustelut, kun otetaan huomioon, että menettelyn kirjallinen vaihe virkamiestuomioistuimessa käsittää pääsääntöisesti vain yhden kirjelmien vaihdon.

(ks. 161 ja 162 kohta)

Virkamiestuomioistuin: tuomio AH v. komissio (F-76/09, EU:F:2011:12, 29 ja 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)