ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Liikenne - Sisävesiliikenne - Rakenteelliset parannukset - Romutusohjelma - Perustamissopimuksen asianomaisessa säännöksessä tarkoitettu aiheellisuus - Yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, suhteellisuusperiaatetta, omaisuudensuojaa ja elinkeinovapautta ei ole loukattu

(ETY:n perustamissopimuksen 75 artiklan 1 kohdan c alakohta; neuvoston asetus N:o 1101/89)

2 Ennakkoratkaisukysymykset - Pätevyyden arviointi - Säädöstä annettaessa vallinneen tilanteen ottaminen huomioon

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla)

Tiivistelmä

3 Koska neuvostolle on perustamissopimuksessa annettu tehtäväksi yhteisen liikennepolitiikan toteuttaminen, sille on perustamissopimuksella annettu laaja normatiivinen valta antaa aiheellisia yleisiä sääntöjä. Tämänkaltaisen toimivallan käytön valvonnassa yhteisöjen tuomioistuin ei voi omalla arvioinnillaan syrjäyttää yhteisön lainsäätäjän tekemää arviointia, vaan sen on tutkittava ainoastaan sitä, onko neuvosto toimivaltaansa käyttäessään tehnyt ilmeisen virheen tai käyttänyt väärin harkintavaltaansa taikka onko se selvästi ylittänyt harkintavaltansa rajat. Silloin kun yhteisen politiikan täytäntöönpano neuvostossa edellyttää monitahoisen taloudellisen tilanteen arviointia, neuvoston harkintavalta ei koske yksinomaan annettavien säännösten luonnetta ja ulottuvuutta, vaan myös tietyssä määrin sen toteamista, mitkä ovat tältä osin perustana käytettävät tiedot, ja neuvosto voi nojautua kokonaisarviointeihin.

Nämä periaatteet huomioon ottaen on katsottava, ettei neuvosto selvästi ylittänyt harkintavaltansa rajoja, kun se antoi sisävesiliikenteen rakenteellisista parannuksista asetuksen N:o 1101/89. Alan tervehtymisen ja siten sen ongelmien helpottumisen edistämiseksi vaikuttaa näet soveliaalta se keino, jonka neuvosto valitsi alan taloudellisesti ja sosiaalisesti kiistatta vaikean tilanteen hoitamiseksi ja jonka tarkoituksena oli vähentää sisävesiliikenteen kaluston rakenteellista ylikapasiteettia alan itsensä rahoittamilla romutusohjelmilla, joiden yhteensovitus tapahtuu yhteisön tasolla. Näin ollen on hylättävä väite, että romutusohjelma ei olisi perustamissopimuksen, sellaisena kuin se oli ohjelmaa hyväksyttäessä, 75 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla "aiheellinen".

Kyseessä oleva säännöstö ei ole myöskään syntynyt siten virheellisesti, että se olisi pätemätön. Tarkemmin sanottuna alusten omistajille asetettu velvoite maksuista romutusrahastoon ei loukkaa yhdenvertaisuusperiaatetta eikä suhteellisuusperiaatetta eikä omaisuudensuojan tai elinkeinovapauden perusoikeussuojaa.

4 Säädöksen pätevyyden arvioinnin, joka yhteisöjen tuomioistuimen on tehtävä ennakkoratkaisukysymyksiä käsitellessään, pitää tavallisesti perustua tilanteeseen, joka vallitsi säädöstä annettaessa. Vaikka oletettaisiinkin, että säädöksen pätevyyttä voidaan eräissä tilanteissa arvioida säädöksen antamisen jälkeen ilmenneiden uusien seikkojen perusteella, tällaisia seikkoja ei ole ilmennyt esillä olevassa asiassa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Viennin määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Toisessa jäsenvaltiossa denaturoitavaksi tai jalostettavaksi tarkoitetun, tukeen oikeuttavan rasvattoman maitojauheen koostumukseen ja laatuun kohdistuvat järjestelmälliset tarkastukset - Tarkastukset, jotka eivät voi perustua asiaa koskevaan yhteisön lainsäädäntöön eivätkä perustamissopimuksen 36 artiklassa hyväksyttyihin vaatimuksiin - Tarkastukset, joita ei voida hyväksyä - Vientivaltiossa tai sen rajalla suoritetut tarkastukset - Asiaan vaikuttamattomuus - Pistokokein tehtävät tarkastukset - Pistokokeiden sallittavuus

(EY:n perustamissopimuksen 34 ja 36 artikla; komission asetuksen (ETY) N:o 1624/76 2 artiklan 1 ja 4 kohta, sellaisena kuin artikla on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1726/79; komission asetuksen (ETY) N:o 1725/79 10 artikla)

2 Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Tullit - Vaikutukseltaan vastaavat maksut - Maksun kantaminen rasvatonta maitojauhetta toiseen jäsenvaltioon vietäessä suoritetuista järjestelmällisistä tarkastuksista, jotka eivät ole yhteisön lainsäädännön mukaisia - Maksujen kantaminen ei ole sallittua - Vientivaltiossa tai sen rajalla suoritetut tarkastukset - Asiaan vaikuttamattomuus

(EY:n perustamissopimuksen 9 ja 12 artikla; komission asetus (ETY) N:o 1624/76; komission asetus (ETY) N:o 1725/79)

Tiivistelmä

3 Koska vientijäsenvaltion suorittamista järjestelmällisistä tarkastuksista, joilla pyritään todentamaan toisen jäsenvaltion alueella denaturoitavaksi tai rehuseoksiksi jalostettavaksi tarkoitetun ja tällä perusteella tukeen oikeutetun rasvattoman maitojauheen koostumus ja laatu, ei ollut säädetty asiaa koskevassa yhteisön lainsäädännössä eli asetuksen (ETY) N:o 1624/76 2 artiklan 1 ja 4 kohdassa, sellaisena kuin artikla on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1726/79, ja asetuksen (ETY) N:o 1725/79 10 artiklassa, ne ovat jäsenvaltioiden välisessä kaupassa viennin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, jotka on kielletty perustamissopimuksen 34 artiklalla. Tältä osin merkitystä ei ole sillä, suoritetaanko tarkastukset vientijäsenvaltiossa vai sen rajalla, kunhan ne suoritetaan tavaroiden myöhempää vientiä varten. Ne eivät myöskään ole perusteltuja minkään perustamissopimuksen 36 artiklassa hyväksytyn vaatimuksen vuoksi. Tällaiset tarkastukset ovat sitä vastoin sallittuja, jos ne suoritetaan vain pistokokeina.

4 Maksu, jonka jäsenvaltio kantaa toisessa jäsenvaltiossa rehuseosten valmistukseen tarkoitetun rasvattoman maitojauheen viennin yhteydessä suoritetuista tarkastuksista, vaikka tarkastukset eivät järjestelmällisyytensä vuoksi voikaan perustua asetukseen (ETY) N:o 1624/76 ja asetukseen (ETY) N:o 1725/79, on perustamissopimuksen 9 ja 12 artiklassa kielletty vientitullia vaikutukseltaan vastaava maksu, vaikka se vastaisi kustakin tarkastuksesta aiheutuneita todellisia kuluja, eikä tämä riipu siitä, suoritetaanko tarkastukset tavaroiden myöhempää vientiä varten vientivaltiossa vai sen rajalla.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Sosiaalipolitiikka - Miesten ja naisten tasavertainen kohtelu sosiaaliturvan alalla - Sosiaalietuuden suorittamisen viivästyminen direktiivissä 79/7/ETY kielletyn syrjinnän vuoksi - Oikeutta korkoon lopulta suoritetuille määrille ei ole

(Neuvoston direktiivin 79/7/ETY 6 artikla)

2 Yhteisön oikeus - Yksityisten oikeudet - Jäsenvaltio on loukannut yksityisten oikeuksia - Velvollisuus korvata yksityisille aiheutunut vahinko - Velvollisuuden edellytykset - Korvauksen muodot - Kansallisen oikeuden soveltaminen - Soveltamisen rajat

Tiivistelmä

3 Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä annetun direktiivin 79/7/ETY 6 artiklassa ei edellytetä, että yksityiselle olisi maksettava korkoa takautuvasti suoritetuille sosiaalietuuksille, jos etuuksien viivästynyt maksaminen johtuu direktiivissä 79/7/ETY kielletystä syrjinnästä.

Sosiaalietuudet maksetaan niihin oikeutetuille henkilöille toimivaltaisista laitoksista, joiden tehtävänä on muun muassa selvittää, täyttyvätkö tapaukseen sovellettavassa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset, eikä maksettuja määriä voida millään perusteella katsoa korvaukseksi aiheutuneesta vahingosta. Näin ollen yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-271/91, Marshall, 2.8.1993 antamassa tuomiossa omaksumaa näkemystä, joka koski korvausta todellisen tasa-arvoisen kohtelun palauttamiseksi ja jonka mukaan korkojen suorittamista sovellettavien kansallisten sääntöjen mukaisesti on pidettävä tällaisen korvauksen välttämättömänä osatekijänä, ei voida soveltaa tällaisessa tilanteessa. Vaikka direktiivin 79/7/ETY 6 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta jokainen, joka katsoo joutuneensa direktiivissä kielletyn syrjinnän kohteeksi sosiaalietuuksia myönnettäessä, voi vaatia tuomioistuimessa tällaisen syrjinnän toteamista lainvastaiseksi ja saada suorituksen etuuksista, joihin hänellä olisi ollut oikeus ilman kyseistä lainvastaisuutta, ei takautuvasti suoritetuille etuuksille laskettujen korkojen maksamista voida pitää olennaisena osana näin määriteltyä oikeutta.

4 Jäsenvaltion on korvattava vahingot, jotka se on aiheuttanut yksityiselle yhteisön oikeutta rikkomalla. Tämä velvollisuus syntyy, kun kolme edellytystä täyttyy: rikotun oikeusnormin tarkoituksena on antaa oikeuksia yksityisille, rikkominen on riittävän ilmeinen ja vahinko, joka on aiheutunut henkilöille, joiden oikeuksia on loukattu, on välittömässä syy-yhteydessä valtion velvoitteen laiminlyöntiin.

Valtion on korvattava aiheutuneen vahingon seuraukset korvausvastuuta koskevan kansallisen lainsäädännön mukaan, vaikka oikeus saada korvausta perustuu edellä mainittujen kolmen edellytyksen täyttyessä suoraan yhteisön oikeuteen, kunhan kansallisen lainsäädännön vahingonkorvausta koskevat edellytykset eivät ole epäedullisempia kuin edellytykset, jotka koskevat samankaltaisia jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen perustuvia vaatimuksia, ja kunhan niillä ei tehdä korvauksen saamista käytännössä mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sosiaalipolitiikka - Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Yrityksen luovutus - Työntekijöiden oikeuksien turvaaminen - Direktiivi 77/187/ETY - Soveltamisala - Toimeksiantaja, joka irtisanoo itsenäisen yrittäjän kanssa tekemänsä siivoussopimuksen tehdäkseen sopimuksen toisen kanssa - Jos toimenpiteen yhteydessä ei luovuteta huomattavaa määrää omaisuutta eikä uusi yritys ota palvelukseensa huomattavaa osaa henkilökunnasta, kyseessä ei ole yrityksen luovutus

(Neuvoston direktiivin 77/187/ETY 1 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/187/ETY 1 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ettei sitä sovelleta tilanteeseen, jossa toimeksiantaja, joka oli antanut toimitilojensa siivoustyöt eräälle yritykselle, irtisanoo tämän yrityksen kanssa tekemänsä sopimuksen ja tekee samankaltaisten töiden hoitamista koskevan uuden sopimuksen toisen yrityksen kanssa, jos toimenpiteen yhteydessä ei luovuteta huomattavaa määrää aineellista tai aineetonta omaisuutta yritysten välillä eikä uusi yritys ota palvelukseensa lukumääräisesti tai pätevyyden osalta huomattavaa osaa siitä henkilökunnasta, jonka sen edeltäjä oli osoittanut sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämiin tehtäviin.

Direktiivissä käytetyllä luovutuksen käsitteellä tarkoitetaan näet tilannetta, jossa taloudellinen kokonaisuus - eli henkilöistä ja omaisuudesta muodostuva kokonaisuus, jonka avulla voidaan harjoittaa oman tavoitteen omaavaa taloudellista toimintaa - säilyttää identiteettinsä luovutuksen jälkeenkin. Tällöin pelkästään se seikka, että yritys menettää toimeksiannon kilpailijalle, ei yksinään voi osoittaa, että kyseessä olisi tällainen luovutus. Vaikka on mahdollista, että tietyillä työvoimavaltaisilla toimialoilla taloudellinen kokonaisuus voi toimia ilman, että sillä olisi huomattavaa omaisuutta, ja että se voi koostua yhteisen toiminnan piirissä pysyvästi työskentelevien työntekijöiden ryhmästä, on kuitenkin todettava, että jotta tällaisessa tilanteessa kyseessä olisi direktiivissä tarkoitettu luovutus, tämän ryhmän on pysyttävä koossa, kun uusi toimeksisaaja ottaa palvelukseensa huomattavan osan tämän taloudellisen kokonaisuuden henkilökunnasta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Valuutan tasausmaksu - Vapauttaminen maksusta - Kohtuullisuuslauseke - Soveltamisala - Kaksinkertainen rajojen ylittäminen - Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen - Eri toimijoiden suorittamalla tuonnilla ja viennillä ei ole merkitystä

(Komission asetus (ETY) N:o 926/80, 8 artiklan 2 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

Vapautuksesta valuutan tasausmaksuista tietyissä tapauksissa annetun asetuksen (ETY) N:o 926/80 8 artiklan 2 kohdan b alakohtaa on tulkittava sellaisissa tapauksissa, joissa taloudellisen toimijan on maksettava lisämaksu sen vuoksi, että näitä maksuja on muutettu sopimuksen tekemisen ja sen täytäntöönpanon välisenä aikana, siten, että tähän liittyvä vapauttamisesta kieltäytyminen koskee erotuksetta sekä maasta vietyä tuotetta, joka maastaviennin jälkeen tuodaan uudelleen maahan kuuden kuukauden kuluessa, että tuotetta, joka viedään uudelleen maasta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on tuotu maahan.

Jälkimmäisessä tapauksessa valuutan tasausmaksusta vapautuksen epäämiseksi riittää, että sama tuote viedään maasta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on tuotu maahan, riippumatta siitä, onko tavarat tuonut maahan sama vai toinen toimija. Koska valuutan tasausmaksujärjestelmällä on tarkoitus säännellä maataloustuotteiden hintoja eikä estää taloudellisten toimijoiden epätavallisia tappioita tai voittoja, asetuksen (ETY) N:o 926/80 tavoitteena on suojata aikaisemmin sovittuja sopimusehtoja sisältävien sopimusten täytäntöönpanossa mukana olevia toimijoita yleisesti valuuttatoimenpiteiden vuoksi toteutetuilta valuutan tasausmaksuilta.
Asia C-335/95

Institut national d'assurances sociales pour travailleurs indépendants (Inasti)

vastaan

Michel Picard

Cour du travail de Liegen esittämä ennakkoratkaisupyyntö

”Siirtotyöläisten sosiaaliturva — Vakuutus vanhuuden ja kuoleman varalta — Etuudet — Kahden jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tapahtuva eläkkeiden samanaikainen myöntäminen — Etuuksien myöntäminen automaattisesti, kun hakemus on toimitettu yhden jäsenvaltion toimivaltaiselle laitokselle — Velvollisuus toimittaa hakemus oleskeluvaltion laitokselle eläkkeiden samanaikaista myöntämistä varten”

Julkisasiamies A. La Pergolan 4 päivänä heinäkuuta 1996 antama ratkaisuehdotus I-5627

Yhteisöjen tuomioistuimen (kolmas jaosto) 24 päivänä lokakuuta 1996 antama tuomio I-5637

Tuomion tiivistelmä

Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Vakuutus vanhuuden ja kuoleman varalta – Etuuksien myöntäminen – Etuuksien samanaikainen myöntäminen etuuksien myöntämistä koskevan hakemuksen tekemisestä lähtien kaikkien niiden jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaan, joiden alaan työntekijä on kuulunut – Työntekijä ei noudata velvollisuutta toimittaa hakemus asuinvaltion toimivaltaiselle laitokselle – Vaikutuksen puuttuminen

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 44 artiklan 2 kohta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 36 artiklan 1 ja 4 kohta)

Asetuksen (ETY) N:o 1408/72 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 36 artiklan 4 kohta, jossa säädetään nimenomaisesti kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännön perusteella tapahtuvasta vanhuusetuuksien samanaikaisesta myöntämisestä silloin, kun etuuksia koskeva hakemus on toimitettu yhden jäsenvaltion laitokselle, on itsenäinen menettelysääntö, jota sovelletaan saman artiklan 1—3 kohdan säännöksistä riippumatta, ja erityisesti riippumatta 1 kohdan ensimmäisestä virkkeestä, jossa säädetään siirtotyöläisen velvollisuudesta toimittaa etuuksia koskeva hakemus lähimmälle laitokselle, toisin sanoen hänen asuinpaikkansa laitokselle.

Asetus (ETY) N:o 1408/71, jonka täytäntöönpanoasetus asetus (ETY) N:o 574/72 on, erityisesti 44 artiklan 2 kohta perustuu toisaalta yksiselitteisesti ja erityisesti periaatteeseen, jonka mukaan etuudet on myönnettävä samanaikaisesti kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännön perusteella, kun hakemus on toimitettu yhden jäsenvaltion laitokselle, jolloin tämän hakemuksen toimituspäivämäärä on kaikkien asianomaisten laitosten viitepäivä etuuksien maksamiselle. Toisaalta, siirtotyöläiselle asetuksen (ETY) N:o 574/72 36 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä asetettu velvollisuus toimittaa hakemus asuinpaikan laitokselle on vain sellainen täydentävä menettelysääntö, jonka tarkoituksena on helpottaa työntekijältä vaadittavien toimenpiteiden suorittamista eikä sen noudattamatta jättäminen voi siis estää kyseisten etuuksien samanaikaista myöntämistä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja saman artiklan 4 kohdan mukaisesti.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteinen tullitariffi - Tariffinimikkeet - Yhdessä ulkokuoressa oleva ja pääasiallisesti kahdesta levykeasemasta koostuva perusmoduuli, joka on tarkoitettu täydennettäväksi tietojenkäsittelykoneeksi - Luokittelu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 93 59

Tiivistelmä

Yhteisen tullitariffin yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteiden I ja II muuttamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 2505/92 liitteillä, on tulkittava niin, että tietojenkäsittelykoneeksi täydennettäväksi tarkoitettu, yhdessä ulkokuoressa oleva ja pääasiallisesti kahdesta levykeasemasta koostuva perusmoduuli on luokiteltava sen sisältämien levykeasemien vuoksi yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan mukaisesti "muistiyksikkönä" alanimikkeeseen 8471 93 59. Tähän alanimikkeeseen kuuluvat näet ominaisuuksiensa vuoksi levykeasemat, jotka antavat tällaiselle automaattiseen tietojenkäsittelyyn tarkoitetulle perusmoduulille sen olennaisen ominaisuuden.
1)

Yhdistynyt kuningaskunta on jättänyt noudattamatta televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3 päivänä lokakuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY 2 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 3 artiklan 2 kohdan nojalla sille kuuluvia jäsenyysvelvoitteitaan, koska se on hyväksynyt satelliittien välityksellä lähetettävien televisiolähetysten osalta vuoden 1990 Broadcasting Actin 43 luvussa mainitut perusteet niiden satelliittien välityksellä toimivien televisiolähetystoiminnan harjoittajien määrittämiseksi, jotka kuuluvat Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan ja koska se on tätä lainkäyttövaltaa käyttäessään soveltanut erilaista järjestelmää sisäisiin satelliittipalveluihin ja muihin kuin sisäisiin satelliittipalveluihin ja koska se on valvonut toisen jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvan televisiolähetystoiminnan harjoittajan lähettämiä lähetyksiä silloin, kun kyseiset lähetykset on lähetetty muun kuin sisäisen satelliittipalvelun välityksellä tai kun niitä on tarjottu yleisölle luvanvaraisina ohjelmapalveluina.
23

On syytä todeta aluksi, että yhteisöjen tuomioistuin ei voi ottaa huomioon 12.9.1991 päivättyä tutkimusta, koska kantajana oleva hallitus vetosi siihen ensimmäistä kertaa vastauksessaan, joten kyse on myöhässä esitetystä näytöstä. Komissio on 6.11.1992 asetuksen (ETY) N:o 1723/72, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 422/86, 1 artiklan 3 kohdan perusteella määrännyt 15.12.1992 siksi päivämääräksi, johon mennessä jäsenvaltioiden on toimitettava lisätiedot. Saksan hallitus ei kuitenkaan ole asetetussa määräajassa toimittanut kyseisen tutkimuksen tuloksia eikä myöskään vedonnut yhteisöjen tuomioistuimessa poikkeuksellisiin seikkoihin, joilla todettu myöhästyminen voitaisiin perustella (ks. myös asia C-54/91, Saksa v. komissio, tuomio 22.6.1993, Kok. 1993, s. I-3399, 13—15 kohta).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäynti - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi välityslausekkeen perusteella - Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta käsitellä vastakanne - Toimivallan edellytykset

(EHTY:n perustamissopimuksen 42 artikla; EY:n perustamissopimuksen 181 artikla; Euratomin perustamissopimuksen 153 artikla)

Tiivistelmä

Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta, joka perustuu välityslausekkeeseen, on poikkeus yhteisön oikeudessa, ja siten toimivaltaa on tulkittava suppeasti, joten yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen käsittelemään vain sellaiset vaatimukset, jotka johtuvat yhteisön tekemästä välityslausekkeen sisältävästä sopimuksesta tai jotka ovat suoraan yhteydessä tällaisesta sopimuksesta johtuviin velvoitteisiin.

Sellainen vastakanne täyttää tämän edellytyksen, jossa vaaditaan maksettujen ennakkojen palauttamista, koska sopimuksessa määrätään, että jos ohjelmiston tyydyttävää esittelyä ei järjestetä töiden päättymisen jälkeen, komissio voi vaatia jo maksettujen summien palauttamista kokonaan tai osittain korkoineen.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus - Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Liikevaihtovero - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa maksetun veron vähentäminen - Sekä vähennykseen oikeuttaviin että vähennykseen oikeuttamattomiin liiketoimiin käytettävät tavarat ja palvelut - Suhdeluvun mukainen vähennys - Vähennyksen laskeminen - Isännöintiyrityksen suorittama asuntojen omistajien ja vuokralaisten maksamien summien sijoittamisesta saatujen tuottojen periminen - Tuottojen kuuluminen vähennyksen alaan

(Neuvoston direktiivin 77/388/ETY 19 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 77/388/ETY 19 artiklan 1 kohdan nojalla yritys, joka käyttää tavaroita ja palveluja samalla sekä vähennykseen oikeuttaviin että vähennykseen oikeuttamattomiin liiketoimiin, voi vähentää sen veron määrästä, jonka maksamiseen se on velvollinen, sen veron määrän, jonka se on maksanut, sellaisen suhdeluvun rajoissa, joka saadaan murtoluvusta, jonka nimittäjä koostuu vähennykseen oikeuttaviin sekä vähennykseen oikeuttamattomiin liiketoimiin liittyvästä liikevaihdon kokonaismäärästä, lukuun ottamatta säännöksen 2 kohdan mukaisesti liitännäisistä, 13 artiklan B kohdan d alakohdassa tarkoitetuista liiketoimista muodostuvan liikevaihdon määrää.

Edellä mainittua 2 kohtaa on tulkittava niin, että isännöintiyrityksen omaan lukuunsa suorittamasta omistajien ja vuokralaisten maksamien varojen sijoittamisesta palkkioina saamat tuotot on sisällytettävä mainitun murtoluvun nimittäjään. Nämä tuotot ovat vastike arvonlisäveronalaisten palvelujen suorittamisesta, jotka on vapautettu verosta 13 artiklan B kohdan d alakohdan perusteella, mutta kyseessä olevia sijoituksia ei voida luokitella liitännäisiksi liiketoimiksi siltä osin kuin niistä saatujen tuottojen periminen on välitön, jatkuva ja välttämätön jatke isännöintiyritysten veronalaiselle toiminnalle.