Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Henkilöstö – Euroopan keskuspankin työntekijät – Palkkaus – Vuosittaiset palkantarkistukset – Henkilöstökomitean kuuleminen – Hallinnon velvollisuus

(Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 45 ja 46 artikla)

2. Henkilöstö – Euroopan keskuspankin työntekijät – Edustaminen – Henkilöstökomitea – Syy kuulemisvelvollisuudelle

(Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 46 artikla)

3. Henkilöstö – Euroopan keskuspankin työntekijät – Palkkaus – Vuosittaisten palkantarkistusten laskentamenetelmä – Määrittelyperusteet – Hallinnon harkintavalta – Tuomioistuinvalvonnan rajat

(Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 13 artikla)

4. Henkilöstö – Euroopan keskuspankin työntekijät – Kanne – Kohde – Hallintoviranomaiselle osoitettu määräys – Tutkimatta jättäminen – Taloudellisluonteinen riita – Täysi harkintavalta

(Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 42 artikla)

Tiivistelmä

1. Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 46 artiklaa on tulkittava siten, että henkilöstökomiteaa on kuultava kaikista sellaisista toimista, jotka itse työn sääntelyn lisäksi koskevat tähän sääntelyyn liittyviä kysymyksiä, jotka liittyvät johonkin näiden palvelussuhteen ehtojen 45 artiklassa tarkoitettuun alaan, joista yksi on henkilöstön palkat. Kuulemisvelvollisuuden tehokas vaikutus edellyttää, että hallintoelimet noudattavat kuulemisvelvollisuutta aina kun henkilöstökomitean kuulemisella saattaa olla vaikutusta tehtävän päätöksen sisältöön.

Näin ollen mainittu kuuleminen oli tarpeen vuoden 2001 palkantarkistuksista eli yleisesti sovellettavasta toimesta, joka koski pankin koko henkilökunnan palkkoja, vaikka palkantarkistukset tapahtuivatkin yleisten palkantarkistusten toimeenpanemiseksi vuosina 1999–2001 kehitetyllä menetelmällä.

(ks. 20, 21, 23, 25, 27 ja 33 kohta)

2. Henkilöstökomitean kuulemisvelvollisuuden, josta määrätään Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 46 artiklassa, laajuutta on arvioitava niiden tavoitteiden valossa, joihin sillä pyritään. Yhtäältä kuulemisen tarkoitus on tarjota koko henkilöstölle heidän yhteisiä etujaan edustavan komitean välityksellä mahdollisuus tulla kuulluksi ennen heitä koskevien yleisesti sovellettavien toimien hyväksymistä tai muuttamista. Toisaalta tämän velvollisuuden noudattaminen on sekä henkilöstön eri jäsenten että hallintoelinten intressissä, koska se on omiaan ehkäisemään sitä, että jokainen henkilöstön jäsen joutuisi yksittäisessä hallinnollista vaatimusta koskevassa menettelyssä tuomaan esiin mahdollisia virheitä. Tästä samasta syystä kuuleminen, joka on omiaan estämään samaa asiaa koskevien lukuisten vaatimusten esittämisen, on myös hyvän hallinnon periaatteen mukaista.

(ks. 24 kohta)

3. Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 13 artiklassa, jossa määrätään, että neuvosto hyväksyy johtokunnan esityksestä yleiset palkantarkistukset, jotka tulevat voimaan kunkin vuoden heinäkuun ensimmäinen päivä, ei edellytetä minkään kriteerin noudattamista palkantarkistusten toteuttamisessa eikä erityisesti määrätä, että näissä korotuksissa tulisi ottaa huomioon elinkustannusten kehitys Hessenin osavaltiossa tai Frankfurt am Mainissa.

Palvelussuhteen ehtojen 13 artiklassa siis annetaan tässä asiassa neuvostolle laaja harkintavalta, johon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi puuttua vain ilmeisen virheen tai harkintavallan väärinkäytön johdosta.

Määrätessään yleisten palkantarkistusten toimeenpanemiseksi kehitetyssä laskentamenetelmässä, että palkantarkistukset perustuvat viidentoista jäsenvaltion keskuspankkien sekä kansainvälisen järjestelypankin (BIS) maksamien palkkojen keskimääräiseen kehitykseen, neuvosto on asettanut objektiivisesti perusteltavissa olevat kriteerit, joiden soveliaisuutta yhteisöjen tuomioistuimilla ei ole syytä epäillä.

(ks. 46–49 kohta)

4. Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 42 artiklan toisen kohdan mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivalta rajoittuu Euroopan keskuspankin ja sen työntekijöiden välisissä riidoissa toimenpiteen tai päätöksen laillisuuden tutkimiseen, paitsi jos kyseessä on taloudellisluonteinen riita, missä tapauksessa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella on täysi harkintavalta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivaltaan ei sitä vastoin kuulu määrittää tosiseikastoa tai antaa määräyksiä pankille.

(ks. 56 kohta)