Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) tuomio 22 päivänä lokakuuta 2002. - Schneider Electric SA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kilpailu - Kumoamiskanne. - Asia T-310/01.



Oikeustapauskokoelma 2002 sivu II-04071



Tiivistelmä

Asianosaiset

Tuomion perustelut

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

1. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Komission suorittama tutkinta - Päätös ilmoituksen tehneille osapuolille osoitettavasta tietojensaantipyynnöstä - Asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun neljän kuukauden määräajan automaattinen pidentäminen

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 ja 4 kohta sekä 11 artiklan 5 kohta)

2. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Relevantit markkinat - Maantieteellisten markkinoiden määrittely

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohta)

3. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Kilpailua rajoittavan määräävän markkina-aseman luominen tai vahvistaminen - Arviointiperusteet

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohta)

4. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Kilpailua rajoittavan määräävän markkina-aseman luominen tai vahvistaminen - Sulautumassa syntyvän yrityksen tuote- ja merkkivalikoiman merkitys - Merkityksettömyys silloin kun yrityksen asema ja tarjonta vaihtelevat kansallisilta markkinoilta toisille

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohta)

5. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltumattomuudesta tehtyyn päätökseen liittyvät puutteet - Vaikutuksettomuus silloin kun päätös on perusteltu kaikkien muiden seikkojen nojalla

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohta)

6. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Hallinnollinen menettely - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen - Väitetiedoksianto - Välttämätön sisältö

(Komission asetuksen N:o 447/98 13 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Silloin kun komissio tekee sen vuoksi, että yrityskeskittymästä ilmoituksen tehneet osapuolet eivät komission vahvistamassa kohtuullisessa määräajassa ole vastanneet tietojensaantipyyntöä koskevaan kirjeeseen, yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan perusteella päätöksen, jolla osapuolet määrätään toimittamaan sille vaaditut tiedot, kyseisen asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neljän kuukauden määräaikaa "pidennetään poikkeustapauksissa" kyseisen artiklan 4 kohdan pakottavan sanamuodon mukaisesti. Ilmaisun "poikkeustapauksissa" käyttäminen ei estä sitä, etteikö silloin kun komissio on sääntöjenmukaisesti osoittanut ilmoituksen tehneelle yritykselle tietojensaantipyyntöä koskevan päätöksen, kyseisestä päätöksestä voisi automaattisesti seurata, että neljän kuukauden määräaikaa pidennetään siitä päivästä lukien, jona todetaan, ettei tarpeellisia tietoja ole toimitettu, siihen päivään asti, jolloin kyseinen puute korjataan.

Asetuksen N:o 4064/89 mukaisella määräajan pidentämisen poikkeuksellisuudella viitataan näet niiden edellytysten täyttymiseen, joiden perusteella tietojensaantipyyntöä koskeva päätös voidaan tehdä, eikä niihin seuraamuksiin, joita tällaisesta päätöksestä on katsottava aiheutuvan.

( ks. 99, 100, 104, 106 ja 109 kohta )

2. Yrityskeskittymien valvonnasta annettua asetusta N:o 4064/89 sovellettaessa huomioon otettavat maantieteelliset markkinat muodostuvat tietystä maantieteellisestä alueesta, jolla kyseistä tuotetta myydään ja jolla kilpailuolosuhteet ovat riittävän yhdenmukaiset kaikille taloudellisille toimijoille, jotta ilmoitetun yrityskeskittymän kilpailuvaikutuksia voidaan asianmukaisesti arvioida.

( ks. 154 kohta )

3. Kun komissio soveltaa yrityskeskittymien valvonnasta annettua asetusta N:o 4064/89, sen on osoittaakseen, että on olemassa vaara siitä, että etukäteen määritellyille kansallisille alakohtaisille markkinoille luodaan kilpailua rajoittava määräävä markkina-asema tai niillä vahvistetaan tällaista asemaa, käytettävä näitä markkinoita koskevia taloudellista vahvuutta osoittavia seikkoja. Sillä on myös mahdollisuus ottaa huomioon sellaiset ylikansalliset vaikutukset, jotka ovat omiaan vahvistamaan keskittymän vaikutuksia kullakin relevanteiksi katsotuilla kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, mutta näitä vaikutuksia ei voida pelkästään olettaa vaan niiden olemassaolo on osoitettava toteen oikeudellisesti riittävällä tavalla.

( ks. 171, 178 ja 179 kohta )

4. Kun komissio soveltaa yrityskeskittymien valvonnasta annettua asetusta N:o 4064/89, se ei voi arvioidessaan vaaraa siitä, että keskittymän vaikutusalaan kuuluville kansallisille alakohtaisille markkinoille luodaan kilpailua rajoittava määräävä markkina-asema tai niillä vahvistetaan tällaista asemaa, vedota siihen, että uudella yrityksellä on ainutlaatuinen tuote- ja merkkivalikoima koko Euroopan talousalueella, kun se ei voi näyttää toteen, että koko tätä valikoimaa tarjotaan keskittymän vaikutusalaan kuuluvilla kansallisilla markkinoilla.

( ks. 239-243, 255-257 ja 262 kohta )

5. Riippumatta siitä, miten puutteellinen komission päätös todeta keskittymä yhteismarkkinoille soveltumattomaksi on, kyseiset puutteet eivät kuitenkaan voi merkitä päätöksen kumoamista, jos ja siltä osin kuin yhteisöjen tuomioistuimet voivat kaikkien muiden tähän päätökseen sisältyvien seikkojen nojalla katsoa osoitetuksi, että keskittymän toteuttaminen johtaa joka tapauksessa sellaisen määräävän aseman luomiseen tai vahvistamiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

( ks. 412 kohta )

6. Väitetiedoksiannossa on oltava riittävän selkeä esitys väitteistä, jotta väitetiedoksianto voi täyttää sille yhteisön asetuksissa annetun tehtävän, jonka mukaan yrityksille on annettava kaikki sellaiset tiedot, joita ne tarvitsevat pystyäkseen tehokkaasti puolustautumaan ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksen.

Tämä vaatimus on erityisen korostunut asetuksessa N:o 4064/89 säännellyissä yritysten välisten keskittymien valvontaa koskevissa menettelyissä, joissa komissio omaksuu tulevaisuutta koskevan lähestymistavan siihen kilpailutilanteeseen, joka tutkittavana olevasta keskittymästä voi tulevaisuudessa seurata. Näissä menettelyissä väitetiedoksiannon tehtävänä ei ole ainoastaan yksilöidä väitteet ja antaa niiden kohteena olevalle yritykselle mahdollisuus esittää huomautuksensa vastaukseksi. Väitetiedoksiannolla pyritään myös siihen, että ilmoituksen tehneet osapuolet voivat tutkia mahdollisuutta esittää korjaustoimenpiteitä ja varsinkin varojen luovuttamista koskevia ehdotuksia sekä harkita riittävän ajoissa - asetuksen N:o 4064/89 systematiikalle ominainen nopeutta koskeva vaatimus huomioon ottaen - kyseisten luovutusten tarpeellista laajuutta siten, että ilmoitetusta keskittymästä voidaan hyvissä ajoin tehdä yhteismarkkinoille soveltuva.

( ks. 440-444 kohta )

Asianosaiset

Asiassa T-310/01,

Schneider Electric SA, kotipaikka Rueil-Malmaison (Ranska), edustajanaan asianajajat F. Herbert, J. Steenbergen ja M. Pittie,

kantajana,

jota tukee

Ranskan tasavalta, asiamiehinään G. de Bergues ja F. Million, prosessiosoite Luxemburgissa,

väliintulijana,

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään P. Oliver, P. Hellström ja F. Lelièvre, prosessiosoite Luxemburgissa,

vastaajana,

jota tukevat

Comité central d'entreprise de la SA Legrand ja

Comité européen du groupe Legrand,

kotipaikka Limoges (Ranska), edustajanaan asianajaja H. Masse-Dessen,

väliintulijoina,

jossa kantaja vaatii yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan komission 10.10.2001 tekemän päätöksen K(2001) 3014 lopullinen, jolla yrityskeskittymä julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi (asia COMP/M.2283 - Schneider-Legrand),

EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (ensimmäinen jaosto),

toimien kokoonpanossa: presidentti B. Vesterdorf sekä tuomarit N. J. Forwood ja H. Legal,

kirjaaja: apulaiskirjaaja B. Pastor,

ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 10.7.2002 pidetyssä istunnossa esitetyn,

on antanut seuraavan

tuomion

Tuomion perustelut

Asiaa koskevat oikeussäännöt

1 Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (EYVL L 395, s. 1; sellaisena kuin se on oikaistuna, EYVL 1990, L 257, s. 13, ja muutettuna 30.6.1997 annetulla neuvoston asetuksella N:o 1310/97, EYVL L 180, s. 1; jäljempänä asetus N:o 4064/89) 2 artiklassa säädetään seuraavaa:

"1. Arvioitaessa, soveltuvatko keskittymät, joihin tätä asetusta sovelletaan, yhteismarkkinoille, noudatetaan seuraavia säännöksiä.

Arvioinnissa komissio ottaa huomioon:

a) tarpeen ylläpitää ja kehittää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla muun muassa kaikkien kyseessä olevien markkinoiden rakenteen sekä yhteisön alueelta ja sen ulkopuolelta olevien yritysten todellisen ja mahdollisen kilpailun kannalta;

b) keskittymään osallistuvien yritysten aseman markkinoilla ja niiden taloudellisen ja rahoituksellisen vahvuuden, tavarantoimittajien ja käyttäjien käytettävissä olevat valintamahdollisuudet, heidän pääsynsä hankinta- ja toimitusmarkkinoille, oikeudelliset ja muut markkinoillepääsyn esteet, asianomaisten tavaroiden tai palvelujen tarjonnan ja kysynnän kehityksen, väli- ja loppukäyttäjien edut sekä kehityksen teknisessä ja taloudellisessa edistyksessä, jos se on käyttäjille eduksi eikä estä kilpailua;

2. Keskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jollei sillä luoda tai vahvisteta sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy.

3. Keskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos sillä luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy.

- - "

2 Asetuksen N:o 4064/89 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään, että jos komissio toteaa, että ilmoitettuun keskittymään sovelletaan tätä asetusta ja että sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoilla on vakavia epäilyjä, komissio päättää menettelyn aloittamisesta.

3 Asetuksen N:o 4064/89 7 artiklassa todetaan seuraavaa:

"1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettua keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin siitä on tehty ilmoitus tai ennen kuin se on julistettu yhteismarkkinoille soveltuvaksi - - .

3. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolle ilmoitetun julkisen osto- tai vaihtotarjouksen toteuttamista, ellei ostaja käytä kysymyksessä oleviin osakkeisiin tai osuuksiin liittyvää äänioikeuttaan taikka käyttää sitä vain säilyttääkseen näiden sijoitusten täyden arvon ja komission 4 kohdan nojalla myöntämällä poikkeusluvalla.

- - "

4 Asetuksen N:o 4064/89 8 artiklassa todetaan muun muassa seuraavaa:

"2. Kun komissio toteaa, että ilmoitettu keskittymä, tarvittaessa asianomaisten yritysten tekemien muutosten jälkeen, on 2 artiklan 2 kohdassa määritellyn arviointikriteerin mukainen - - se julistaa päätöksellään keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

- -

3. Kun komissio toteaa, että keskittymä on 2 artiklan 3 kohdassa määritellyn arviointikriteerin mukainen, - - se julistaa päätöksellään keskittymän yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

4. Jos keskittymä on jo toteutettu, komissio voi 3 kohdan mukaisella tai erillisellä päätöksellä vaatia keskitettyjä yrityksiä tai varoja erotettavaksi toisistaan, yhteisen määräysvallan lakkauttamista tai muuta toimenpidettä tehokkaan kilpailun edellytysten palauttamiseksi."

5 Asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 kohdan mukaan päätökset, joilla yrityskeskittymä todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, on tehtävä neljän kuukauden kuluessa päivästä, jona menettely aloitetaan.

6 Kyseisen artiklan 4 kohdan nojalla tätä määräaikaa pidennetään poikkeustapauksissa, jos komission on täytynyt asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehdyllä päätöksellä pyytää tietoja sellaisten seikkojen vuoksi, joista jokin keskittymään osallistuvista yrityksistä on vastuussa.

7 Asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 5 kohdan mukaan jos yhteisön tuomioistuin antaa päätöksen, jolla komission tämän asetuksen nojalla tekemä päätös kokonaan tai osittain kumotaan, tässä asetuksessa säädetyt määräajat alkavat uudelleen kulua päivästä, jona tuomioistuimen päätös on annettu.

8 Asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 6 kohdassa tarkennetaan, että jos komissio ei ole tehnyt 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua päätöstä edellä mainitussa neljän kuukauden määräajassa, keskittymää pidetään yhteismarkkinoille soveltuvaksi julistettuna.

9 Asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 1 kohdassa komissiolle annetaan valtuudet tähän asetukseen perustuvien tehtäviensä suorittamiseksi hankkia kaikki tarpeelliset tiedot muun muassa ilmoitetun yrityskeskittymän osapuolilta.

10 Kyseisen artiklan 5 kohdassa tarkennetaan, että jos yritys ei anna komission pyytämiä tietoja asetetussa määräajassa tai se antaa puutteellisia tietoja, komission on päätöksellään vaadittava tietojen antamista. Päätöksessä on yksilöitävä pyydetyt tiedot, asetettava aiheellinen määräaika tietojen antamista varten, sekä ilmoitettava oikeudesta hakea muutosta tähän päätökseen yhteisön tuomioistuimelta.

11 Asetuksen N:o 4064/89 18 artiklan 3 kohdassa säädetään toisaalta, että komissio saa perustaa päätöksensä vain niihin vastaväitteisiin, joista osapuolet ovat voineet esittää huomautuksensa, ja toisaalta, että menettelyssä on taattava oikeus puolustautumiseen.

12 Asetuksessa N:o 4064/89 säädetyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista 1.3.1998 annetun komission asetuksen N:o 447/98 (EYVL L 61, s. 1) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan edellä mainitun neljän kuukauden määräajan kuluminen keskeytyy, jos komission on asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan nojalla tehtävä päätös siitä syystä, että joku ilmoituksen tehneistä osapuolista ei komission asettamassa määräajassa ole toimittanut tietoja, jotka siltä on pyydetty, tai on toimittanut tiedot puutteellisina.

Käsiteltävänä olevan asian taustat

13 Ranskan oikeuden mukaan perustettu Schneider Electric SA -niminen yhtiö (jäljempänä Schneider) on sähkönjakelun, teollisuusvalvonnan ja automaation alojen tuotteita ja järjestelmiä valmistavan ja myyvän konsernin emoyhtiö. Schneiderin liikevaihto oli vuonna 2000 koko maailmassa 8 750 miljoonaa euroa ja yhteisössä 4 095 miljoonaa euroa.

14 Legrand SA on Ranskan oikeuden mukaan perustettu yhtiö, joka on erikoistunut pienjänniteasennuksiin tarkoitettujen sähkölaitteiden valmistamiseen ja myyntiin. Sen liikevaihto oli vuonna 2000 koko maailmassa 2 791 miljoonaa euroa ja yhteisössä 1 684 miljoonaa euroa.

15 Schneider ja Legrand ilmoittivat 16.2.2001 komissiolle asetuksen N:o 4064/89 säännösten mukaisesti Schneiderin suunnitelman antaa julkinen vaihtotarjous kaikista yksityishenkilöiden hallussa olevista Legrandin osakkeista.

16 Kyseinen toimenpide toteutettiin 12.12.2000 ja 5.1.2001 tehtyjen epävirallisten ilmoitusten jälkeen.

17 Ilmoituksen tehneet osapuolet toimittivat komissiolle 29.1.2001 uuden ilmoitusta koskevan suunnitelman.

18 Schneider ja Legrand vastasivat vielä komission niille 7.2.2001 toimittamiin 71 kysymykseen, joilla oli tarkoitus täydentää kyseistä kolmatta ilmoitusta koskevaa suunnitelmaa.

19 Komissio totesi, että ilmoitettuun keskittymään sovelletaan asetusta N:o 4064/89 ja että sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja Euroopan talousalueelle (jäljempänä ETA) oli vakavia epäilyjä.

20 Komissio teki tämän johdosta 30.3.2001 asetuksen N:o 4064/89 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella päätöksen, jolla se aloitti ilmoitettua keskittymää koskevan tutkintamenettelyn toisen vaiheen.

21 Komissio toimitti Schneiderille ja Legrandille 6.4.2001 päivätyllä kirjeellä asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 1 kohdan perusteella tietojensaantipyynnön.

22 Koska kyseiset yhtiöt eivät 18.4.2001 päättyväksi vahvistetun vastaamista varten asetetun määräajan kuluessa olleet toimittaneet kaikkia pyydettyjä tietoja niistä eri markkinoista, joita yrityskeskittymä koskee, komissio antoi kummallekin yhtiölle tiedoksi asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun, 27.4.2001 tehdyn päätöksen tietojensaantipyynnöstä.

23 Komissio oli saanut 25.6.2001 mennessä kaikki vaaditut tiedot.

24 Schneider toimitti 7.6.2001 julkisen vaihtotarjouksensa ehdot Conseil français des marchés financiersille, joka totesi vaihtotarjouksen hyväksyttäväksi 14.6.2001 pitämässään istunnossa. Commission des opérations de boursen lupa saatiin 19.6.2001.

25 Koska asetuksen N:o 4064/89 7 artiklan 3 kohdan mukaan komissiolle ilmoitetut julkiset vaihtotarjoukset voidaan toteuttaa sillä edellytyksellä, ettei ostaja käytä kysymyksessä oleviin osakkeisiin liittyvää äänioikeuttaan, Schneider esitti julkisen vaihtotarjouksensa 21.6.2001 ja päätti sen 25.7.2001.

26 Komissio lähetti 3.8.2001 Schneiderille asetuksen N:o 447/98 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti väitetiedoksiannon, jossa todettiin, että ilmoitetulla keskittymällä luodaan määräävä asema tai vahvistetaan määräävää asemaa tietyillä kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla.

27 Commission des opérations de bourse antoi 6.8.2001 lausunnon Schneiderin käynnistämän Legrandin arvopapereita koskevan julkisen vaihtotarjouksen lopullisesta tuloksesta. Schneider oli siten saanut haltuunsa 98,7 prosenttia Legrandin arvopapereista.

28 Schneider esitti komissiolle 14.8.2001 päivätyn kertomuksen, jonka professori L. Waverman ja "National Economic Research Associates" -niminen toimisto olivat laatineet ilmoituksen tehneiden osapuolten lukuun (jäljempänä ensimmäinen NERA-kertomus). Kyseisessä asiakirjassa tutkitaan sähkönjakokeskusten alakohtaisten markkinoiden määritelmää, Schneiderin kahden kilpailijan eli ABB:n ja Siemensin sähkönjakokeskusten komponenttien integroitua myyntiä sekä Italiassa, Espanjassa, Portugalissa ja Tanskassa sähkönjakokeskusten markkinoilla vallitsevaa kilpailutilannetta.

29 Ilmoituksen tehneet osapuolet vastasivat väitetiedoksiantoon 16.8.2001 jättämällään kirjelmällä.

30 Kuulemistilaisuus järjestettiin 21.8.2001.

31 Schneiderin ja komission yksiköiden välillä järjestettiin 29.8.2001 kokous sellaisten mahdollisten asetuksen N:o 4064/89 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen muutosten määrittelemiseksi, joilla voitaisiin ratkaista komission yksilöimät kilpailuongelmat.

32 Tämän vuoksi Schneider jätti 14.9.2001, joka oli laissa asetetun määräajan viimeinen päivä, sitoumuksia ("parannukset" tai "korjaustoimenpiteet") koskevat ehdotuksensa.

33 Komissio toimitti 18.9.2001 näitä ehdotuksia koskevan kyselyn kolmansille, joita asia koskee.

34 Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui 19.9.2001 tutkimaan lopullista päätöstä koskevaa ehdotusta.

35 Schneider lähetti 24.9.2001 komissiolle uuden version edellä mainituista 14.9.2001 ehdottamistaan sitoumuksista täyttääkseen komission 21.9.2001 esittämät erityiset vaatimukset.

36 Komission yksiköt kutsuivat samana päivänä osapuolet kokoukseen.

37 Schneider ja Legrand totesivat komission kilpailukysymyksistä vastuussa olevalle jäsenelle 25.9.2001 osoittamansa kirjeen liitteenä olevassa selonteossa olevansa täysin hämmästyneitä siitä, miten komission yksiköt olivat suhtautuneet jälleen kielteisesti niiden uusiin sitoumuksia koskeviin ehdotuksiin, vaikka kyseisten ehdotusten mukaan Legrandin oli tarkoitus luopua koko ETA:lla sähkönjakokeskusten komponenttien markkinoista.

38 Keskittymiä käsittelevä neuvoa-antava komitea kokoontui uudestaan 28.9.2001 tutkiakseen ehdotettuja korjaustoimenpiteitä ja ottaakseen kantaa päätösehdotukseen.

39 Komissio teki 10.10.2001 asetuksen N:o 4064/89 8 artiklan 3 kohdan perusteella päätöksen K(2001) 3014 lopullinen (asia COMP/M.2283 - Schneider/Legrand) (jäljempänä päätös).

40 Päätöksen 1 artiklassa todetaan seuraavaa:

"La concentration notifiée à la Commission par Schneider le 16 février 2001, qui lui permettrait d'acquérir le contrôle exclusif de Legrand, est déclarée incompatible avec le marché commun et avec le fonctionnement de l'accord EEE." (Schneiderin 16.2.2001 komissiolle ilmoittama keskittymä, jonka avulla Schneider hankkii yksinomaisen määräysvallan Legrandissa, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi).

41 Päätöksessä on pienjännitelaitteiden alaa koskeva kuvaus (V A kohta, jonka otsikkona on "Soveltuvuus yhteismarkkinoille"), niiden kansallisten alakohtaisten markkinoiden määritelmä, joita yrityskeskittymä koskee (V B kohta), arviointi kyseisestä yrityskeskittymästä (V C kohta) ja arviointi Schneiderin ehdottamista parannuksista komission yksilöimien kilpailuongelmien ratkaisemiseksi (VI kohta, jonka otsikkona on "Korjaustoimenpiteet").

42 Siihen teollisuuden alaan, jota ilmoitettu keskittymä koskee, kuuluvat laitteet, joita käytetään teollisuusrakennuksissa, palvelualan rakennuksissa tai asuinrakennuksissa keskijänniteverkkoliitännästä myötävirtaan. Kyseiset laitteet voidaan jakaa kolmeen ryhmään, jotka on kuvattu päätöksen 12 perustelukappaleessa.

43 Ensinnäkin pienjännitesähkönjakokeskusten tehtävänä on olennaisesti syöttää sähköenergiaa laitteiston eri tasoihin sekä suojata laitteistoa ja käyttäjää ylivirran ja oikosulkujen vaaroilta.

44 Kyseiset sähkönjakokeskukset, jotka koostuvat pääosin kaapista ja katkaisijoiden, varokkeiden tai vikavirtasuojakytkinten kaltaisista suojakomponenteista, voidaan puolestaan jakaa kolmeen eri tuoteryhmään, jotka vastaavat sähkönjakelun eri tasoja:

- pääkeskukset suurten palvelualan rakennusten tai teollisuusrakennusten liittämiseksi keskijänniteverkkoon

- nousukeskukset, joita käytetään kerrostasolla

- ryhmäkeskukset, joita käyttää sellainen lopullinen käyttäjä, jolla on vähäinen energian tarve, kuten huoneiston asukas.

45 Toiseksi kaapelihyllyjä ja asennusvalmiita virtakiskojärjestelmiä käytetään sähkökaapeleiden johdattamiseksi rakennuksen kellarissa, teknisessä vahvisteessa tai sisäkatossa.

46 Kolmanneksi ryhmäkeskuksesta myötävirtaan sijaitseviin sähkölaitteisiin kuuluvat seuraavat kuusi eri tuoteryhmää (ks. erityisesti päätöksen 302 perustelukappale):

- vastaanottopään laitteet, jotka muodostavat sähkölaitteiston viimeisen osan (pistorasiat, kytkimet, yms.)

- valvontajärjestelmät, jotka ohjaavat sellaista erityistä sovellusta, kuten lämmitystä, rakennuksen tietyssä osassa

- turvajärjestelmät, joilla varmistetaan tavaroiden ja ihmisten turvallisuus (hälytysjärjestelmät, paloilmaisimet, turvavalaistus, yms.)

- data-pistorasiat tietoliikennejärjestelmiä varten (data-pistorasiat, ristikytkentäkaapit, yms.)

- kiinnitys- ja liitäntätarvikkeet, joiden avulla laitteet voidaan liittää, kiinnittää ja kaapeloida myötävirtaan ryhmäkeskuksista

- komponentit kaapelien kulun ohjaamiseksi (kourut, lattiarasiat tai sähköpylväät).

47 Ilmoitetulla keskittymällä on myös vaikutuksia muun tyyppisiin teollisuuskäyttöön tarkoitettuihin tuotteisiin, joita ovat erityisesti valvonta- ja merkinantoapulaitteet, joita kutsutaan myös "teollisuuden painonapeiksi", sekä sähkön syöttämiseen ja muuntamiseen käytettävät laitteet.

48 Osapuolet ovat sopineet jakavansa asianomaisen teollisuudenalan alla olevassa päätöksen 14 perustelukappaleessa esitetyssä taulukossa mainitulla tavalla:

>lt>0

49 Asianomaisten laitteiden tarjonnan ja kysynnän perusteella voidaan erottaa kuusi eri tyyppistä toimijaa.

50 Valmistajat, kuten Schneider ja Legrand, ovat teollisuuskonserneja, jotka tuottavat kyseisiä sähkölaitteita.

51 Tukkukauppiaat ovat paikallisia jälleenmyyjiä, jotka ostavat valmistajilta ja tarjoavat sähköasentajille ja -suunnittelijoille tarpeellisten tarvikkeiden valikoimaa sähköasennusten toteuttamiseksi.

52 Sähkösuunnittelijat ovat ammattilaisia, jotka kokoavat yhteen sähkönjakokeskuksen eri osat rakennuksessa. Heidän hoidettavinaan on käytännössä neljä eri tehtävää, joita ovat

- keskuksen suunnitteleminen ja mukauttaminen kunkin asennuksen erityisten tarpeiden mukaan

- keskuksen rakenneosien hankkiminen ja kokoaminen (kaappielementit, katkaisijat, varokkeet yms.)

- keskuksen kaapelointi

- kokonaisuuden hyvän toiminnan varmistaminen.

53 Sähkösuunnittelijat luovuttavat tämän jälkeen käyttövalmiit kaapit asentajille, jotka käyvät asentamassa ne lopullisen asiakkaan luona. Käytännössä sähkösuunnittelijat ottavat pääasiassa osaa vain pääkeskusten ja nousukeskusten kokoamiseen. Asentajat huolehtivat yleensä suoraan ryhmäkeskusten mukauttamisesta ja kokoamisesta.

54 Sähköasentajat ovat ammattilaisia, jotka huolehtivat pienjännitelaitteiden asentamisesta lopullisen asiakkaan luokse.

55 Rakennusprojektin johtajat ovat niistä hankkeista, joiden yhteydessä sähkölaitteet asennetaan, vastuussa olevia arkkitehtejä, suunnittelutoimistoja, rakennusyhtiöitä tai rakennuttajia.

56 Lopulliset asiakkaat ovat niitä henkilöitä tai yrityksiä, jotka omistavat rakennuksen, johon sähkölaite asennetaan. Perinteisen segmentoinnin mukaan lopulliset asiakkaat voidaan jakaa kahteen suureen ryhmään: toisaalta teollisuuteen ja toisaalta rakennusalan yrityksiin. Rakennusala jaetaan sinänsä joskus vielä palvelualan yhtiöihin ja kotitalousasiakkaisiin.

57 Komissio on katsonut päätöksen 782 perustelukappaleessa, että suunnitellulla keskittymällä luotaisiin määräävä asema, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy seuraavilla markkinoilla:

- nousukeskuksiin tarkoitettujen koteloitujen katkaisijoiden, pienoiskatkaisijoiden ja kaappien markkinoilla Italiassa

- ryhmäkeskuksiin tarkoitettujen pienoiskatkaisijoiden, vikavirtasuojakytkinten ja koteloiden markkinat Tanskassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa

- liitäntäkatkaisijoiden markkinoilla Ranskassa ja Portugalissa

- kaapelihyllyjen markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa

- pistorasioiden ja kytkinten markkinoilla Kreikassa

- vesitiiviiden laitteiden markkinoilla Espanjassa

- kiinnitys- ja liitäntätarvikkeiden markkinoilla Ranskassa

- sähkönmuuntotuotteiden markkinoilla Ranskassa

- valvonta- ja merkinantoapulaitteiden markkinoilla Ranskassa.

58 Komissio on myös todennut päätöksen 783 perustelukappaleessa, että suunnitellulla keskittymällä vahvistettaisiin määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy seuraavilla markkinoilla:

- nousukeskuksiin tarkoitettujen koteloitujen katkaisijoiden, pienoiskatkaisijoiden ja kaappien markkinoilla Ranskassa

- ryhmäkeskuksiin tarkoitettujen pienoiskatkaisijoiden, vikavirtasuojakytkinten ja koteloiden markkinoilla Ranskassa

- pistorasioiden ja kytkinten markkinoilla Ranskassa

- vesitiiviiden laitteiden markkinoilla Ranskassa

- turvavalaistusjärjestelmien tai turvavaloyksiköiden markkinoilla Ranskassa.

59 Komissio katsoi lopuksi, että Schneiderin ehdottamien sitoumusten perusteella ei voida ratkaista päätöksessä yksilöityjä kilpailuongelmia.

60 Schneider esitti komissiolle toisen kertomuksen, jonka NERA-toimisto oli laatinut joulukuussa 2001 (jäljempänä toinen NERA-kertomus) ja joka koski sähkönjakokeskusten komponenttien kysynnän joustavuutta, asentajien merkkiuskollisuutta, jälleenmyynnin rakennetta Italiassa, Espanjassa, Portugalissa ja Tanskassa, ABB:n ja Siemensin toteuttaman sähkönjakokeskusten komponenttien integroidun myynnin ominaispiirteitä ja lopuksi huomioon otettavaa sähkönjakokeskusten alakohtaisten markkinoiden määritelmää.

Asian käsittelyn vaiheet ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa

61 Schneider nosti päätöksestä kumoamiskanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 13.12.2001 jättämällään kannekirjelmällä.

62 Erillisellä asiakirjalla Schneider teki hakemuksen, jolla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta vaadittiin ratkaisemaan asia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 76 a artiklan mukaisessa nopeutetussa menettelyssä.

63 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi 23.1.2002 kyseisen hakemuksen asiakirjojen luonteen sekä erityisesti kanteen ja siihen liitettyjen asiakirjojen laajuuden perusteella.

64 Ensimmäisen jaoston puheenjohtajan ja esittelevän tuomarin luona järjestettiin 5.4.2002 epävirallinen tapaaminen osapuolten edustajien kanssa.

65 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (ensimmäinen jaosto) päätti 3.5.2002 komissiota kuultuaan hyväksyä Schneiderin hakemuksen, jossa vaadittiin, että asia ratkaistaisiin nopeutetussa menettelyssä, kun Schneider oli vahvistanut, että se turvautuisi kanteensa lyhennettyyn versioon, joka oli toimitettu 12.4.2002.

66 Ranskan tasavallalle annettiin lupa osallistua oikeudenkäyntiin Schneiderin vaatimusten tukemiseksi 6.5.2002 annetulla määräyksellä.

67 Komissio toimitti 16.5.2002 aikaisemmin toimittamastaan vastineesta sellaisen uuden version, joka oli mukautettu kanteen lyhennettyyn tekstiin.

68 Comité d'entreprise de la SA Legrandille ja Comité européen du groupe Legrandille annettiin lupa osallistua oikeudenkäyntiin komission vaatimusten tukemiseksi 7.6.2002 annetulla määräyksellä.

69 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella aloittaa suullisen käsittelyn ja esitti osapuolille kysymyksiä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan mukaisina prosessinjohtotoimenpiteinä. Osapuolet noudattivat näitä pyyntöjä.

70 Asianosaisten ja väliintulijoiden lausumat ja vastaukset ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin kuultiin 10.7.2002 pidetyssä istunnossa.

Asianosaisten vaatimukset

71 Schneider vaatii Ranskan tasavallan tukemana, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin

- ensisijaisesti hyväksyy ensimmäisen kanneperusteen ja näin ollen kumoaa päätöksen sekä toteaa, ettei esillä olevassa asiassa sovelleta asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 5 kohtaa

- toissijaisesti kumoaa päätöksen

- varaa siltä osin kuin tarve vaatii kantajalle oikeuden vaatia kaikkiin sellaisiin prosessinjohtotoimenpiteisiin tai asian selvittämistoimiin ryhtymistä, jotka ovat välttämättömiä tosiseikkojen toteamiseksi ja riidanalaisen keskittymän arvioimiseksi

- velvoittaa komission korvaamaan kaikki oikeudenkäyntikulut.

72 Komissio vaatii Comité d'entreprise de la SA Legrandin ja Comité européen du groupe Legrandin tukemina, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin

- hylkää kanteen

- velvoittaa Schneiderin korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

Oikeudellinen arviointi

73 Schneiderin kanteensa tueksi esittämät väitteet ja niiden perustelut jakautuvat eri perusteisiin, joiden on niiden esittämisen helpottamiseksi katsottava koskevan menettelyvirhettä asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 kohta huomioon ottaen, niitä ilmeisiä virheitä, jotka komissio on tehnyt arvioidessaan toisaalta ilmoitetun yrityskeskittymän vaikutuksia ja toisaalta niitä Schneiderin esittämiä sitoumuksia, joilla keskittymästä oli tarkoitus tehdä yhteismarkkinoille soveltuva, sekä puolustautumisoikeuksien loukkaamista.

Menettelyvirhe

Ensimmäinen kanneperuste, joka koskee asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 kohdan rikkomista

- Asianosaisten lausumat

74 Kyseisen ensisijaisesti esitetyn kanneperusteen yhteydessä Schneider huomauttaa, että asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 kohdan nojalla komissiolla oli 30.3.2001 lukien - päivä, jolloin menettelyn toinen vaihe aloitettiin - neljä kuukautta aikaa todeta, että yrityskeskittymä oli yhteismarkkinoille soveltumaton.

75 Tämä pakottava määräaika päättyi Schneiderin mukaan asetuksen N:o 447/98 määräaikojen laskemista koskevien säännösten perusteella 10.8.2001 eli ennen kuin komissio teki päätöksen 10.10.2001.

76 Riidanalaista keskittymää on näin ollen pidettävä asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 6 kohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuvaksi julistettuna.

77 Komissio turvautui kuitenkin asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohtaan, jossa säädetään neljän kuukauden määräajan pidentämisestä sellaisessa poikkeustapauksessa, jossa komission on täytynyt asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla päätöksellä pyytää tietoja sellaisten seikkojen vuoksi, joista jokin keskittymän osapuolista on vastuussa.

78 Schneiderille lähetetyssä 27.4.2001 tehdyssä päätöksessä (ks. edellä 22 kohta) Schneider määrättiin todella toimittamaan komissiolle joukko tietoja, joita komissio oli jo 6.4.2001 päivätyllä kirjeellä pyytänyt sitä toimittamaan 18.4.2001 mennessä. Tästä huolimatta ne erittäin tiukat edellytykset, joiden nojalla neljän kuukauden määräaikaa voidaan asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohdan mukaan pidentää, eivät Schneiderin mukaan ole kuitenkaan täyttyneet.

79 Määräajan pidentäminen on poikkeuksellista eikä välttämättä seuraa mistä tahansa tietojensaantipyynnöstä tehdystä päätöksestä. Esillä olevassa asiassa komissio on ollut pakotettu tekemään tällaisen päätöksen ei niinkään sellaisten seikkojen vuoksi, joista ilmoitetun keskittymän osapuolet ovat vastuussa, vaan 6.4.2001 päivätyssä tietojensaantipyyntöä koskevassa kirjeessä 322 kysymykseen vastaamiselle asetetun viiden työpäivän määräajan vuoksi. Kyseiset kysymykset ovat edellyttäneet keräämään yli 300 000 sellaista tietoa, joiden myöhempää käyttöä keskittymää arvioitaessa ei ole näytetty toteen.

80 Komissio on näin ollen itse luonut ne olosuhteet, joihin se on myöhemmin vedonnut perustellakseen sellaisen tietojensaantipyyntöä koskevan päätöksen tekemisen, jolla on pidentävä vaikutus.

81 Schneider korostaa, että päätöksen 8 perustelukappaleen mukaan määräajan pidentäminen perustuu asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohtaan, kun taas 27.4.2001 tehdyssä tietojensaantipyyntöä koskevassa päätöksessä nojaudutaan tältä osin asetuksen N:o 447/98 9 artiklaan.

82 Komissio ei Schneiderin mukaan voi pyrkiä perustelemaan neljän kuukauden määräajan pidentämistä korostamalla sitä, että asetuksen N:o 447/98 9 artiklassa ei asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohdasta poiketen ole mainintaa pidentämisen poikkeuksellisesta luonteesta ja tarpeesta osoittaa sellaisten seikkojen olemassaolo, joista jokin keskittymän osapuolista on vastuussa. Asetuksella N:o 447/98 ei voida poiketa perusasetuksen N:o 4064/89, jonka täytäntöönpano sillä varmistetaan, säännöksistä.

83 Se, että Schneider ei ole nostanut suoraan kumoamiskannetta 27.4.2001 tehdystä tietojensaantipyyntöä koskevasta päätöksestä, ei Schneiderin mukaan vaikuta nyt käsiteltävänä olevan kanneperusteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiin. Neljän kuukauden enimmäismääräajan pidentäminen on toimi, jolla ei ole sellaista erityistä aineellista sisältöä, joka vaikuttaa yritysten oikeuksiin. Kyseiseen arviointiin ei voi vaikuttaa se, että 27.4.2001 tehdyssä päätöksessä itsessään on maininta siitä, että sitä vastaan voidaan nostaa kumoamiskanne. Kyseisen päätöksen päätösosassa ei mainita neljän kuukauden määräajan pidentämisestä, eikä Schneider olisi missään tapauksessa voinut osoittaa, että sillä on riittävä oikeussuojan tarve vaatia kyseisen päätöksen kumoamista.

84 Siltä osin kuin ensimmäinen kanneperuste hyväksytään, Schneider vaatii ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta lisäksi toteamaan EY 241 artiklan perusteella, ettei asiaan sovelleta asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 5 kohtaa, jonka mukaan kyseisessä asetuksessa säädetyt määräajat alkavat uudelleen kulua päivästä, jona tuomioistuimen päätös, jolla komission päätös kumotaan, on annettu. Näiden määräaikojen uudelleen voimaan saattaminen tilanteessa, jossa päätös yhteismarkkinoille soveltuvuudesta on katsottava tehdyksi, ei merkitsisi seuraamuksen määräämistä tehdystä lainvastaisuudesta vaan kyseisen lainvastaisuuden hyväksymistä, koska tämän seurauksena komissiolla olisi uusi määräaika tehdä päätöksensä uudestaan.

85 Komission mukaan 27.4.2001 tehdyn päätöksen lainvastaisuutta koskevan kanneperusteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset puuttuvat selvästi, koska kyseisestä päätöksestä ei ole nostettu kumoamiskannetta kanteen nostamiselle asetetussa määräajassa (asia C-178/95, Wiljo, tuomio 30.1.1997, Kok. 1997, s. I-585, 19 kohta).

86 Asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan nojalla 27.4.2001 tehty tietojensaantipyyntöä koskeva päätös on nimittäin toimi, jota vastaan voidaan nostaa kumoamiskanne. Schneider olisi lisäksi voinut osoittaa, että sillä on riittävä olemassa oleva ja tosiasiallinen oikeussuojan tarve vaatia suoraan kyseisen päätöksen kumoamista.

87 Kyseinen kanneperuste ei komission mukaan ole missään tapauksessa perusteltu: sama päätös on asetuksen N:o 4064/89 ja asetuksen N:o 447/98 säännösten mukainen. Se toteaa erityisesti, että pyydetyt tiedot olivat tutkinnan kannalta välttämättömiä, ja että sen oli todella pitänyt tehdä kyseinen päätös ilmoituksen tehneiden osapuolten vastuulla olevan myöhästymisen vuoksi.

88 Määräajan kohtuullisuutta on arvioitava tapauskohtaisesti (yhdistetyt asiat T-213/95 ja T-18/96, SCK ja FNK v. komissio, tuomio 22.10.1997, Kok. 1997, s. II-1739) ja komission on noudatettava tiukkoja määräaikoja.

89 Tietojensaantipyyntöä koskeva 6.4.2001 päivätty kirje oli komission mukaan ainoastaan johdonmukainen jatko niihin komission jo menettelyn aloittamisesta lukien esittämiin eri kysymyksiin, joihin Schneiderin kaltaisen yrityksen on vastattava tavanomaiselta valveutuneelta toimijalta edellytettävällä huolellisuudella.

90 Asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen tietojensaantipyyntöä koskevien päätösten vaikutusten osalta asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohdan ja asetuksen N:o 447/98 9 artiklan välillä ei ole mitään eroa. Näistä kahdesta säännöksestä on mahdollista vedota kumpaan tahansa.

91 Näin ollen siihen ei liity mitään seurauksia, että neljän kuukauden määräajan pidentämisen oikeudelliseksi perustaksi on 27.4.2001 tehdyn päätöksen kymmenennessä perustelukappaleessa mainittu asetuksen N:o 447/98 9 artikla ja päätöksen kahdeksannessa perustelukappaleessa puolestaan asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohta.

92 Komissio katsoo lisäksi asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 5 kohtaa, jonka mukaan kyseisessä asetuksessa säädetyt määräajat alkavat uudelleen kulua päivästä, jolloin kumoamistuomio on annettu, koskevan lainvastaisuusväitteen ennenaikaiseksi eikä sitä näin ollen voida ottaa tutkittavaksi.

93 Joka tapauksessa on johdonmukaista ja jopa välttämätöntä, että asetuksessa N:o 4064/89 on säännös, jossa säädetään niistä vaikutuksista, joita tähän asetukseen perustuvan päätöksen kumoamisella tuomioistuimessa on määräaikoihin.

- Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

94 Sen komissiolle asetetun neljän kuukauden määräajan kiistetty pidentäminen, jonka kuluessa komission on tehtävä päätöksensä, koskee 19.4.2001, joka on 6.4.2001 päivätyssä komission tietojensaantipyynnössä asetetun määräajan päättymisen jälkeinen päivä, ja 25.6.2001, jolloin komissio katsoo saaneensa kaikki pyytämänsä tiedot, välistä aikaa.

95 On selvää, että jos määräajan pidentämistä on pidettävä laillisena, 10.10.2001 tehty päätös on, kun työpäivät lasketaan yhteen, tehty siinä neljän kuukauden määräajassa, joka alkoi kulua 30.3.2001 lukien, jolloin menettely aloitettiin. Sitä vastoin jos määräajan pidentäminen todetaan lainvastaiseksi, on katsottava, että komissio ei ole tehnyt 8 artiklan 3 kohdan mukaista päätöstä säädetyssä määräajassa.

96 Tällainen määräajan pidentäminen, joka on asetuksen N:o 4064/89 mukaan poikkeuksellinen, edellyttää sitä, että komissio on ollut pakotettu pyytämään tietoja päätöksellä sellaisten seikkojen vuoksi, joista jokin keskittymän osapuolista on vastuussa.

97 Komissio on tältä osin korostanut 27.4.2001 tehdyn päätöksen seitsemännessä perustelukappaleessa, että sen 6.4.2001 päivätyllä kirjeellä pyytämät tiedot olivat asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla tarpeellisia ehdotetun keskittämistoimen yhteismarkkinoille soveltuvuuden tutkimiseksi ja erityisesti ilmoituksen tehneiden osapuolten aseman määrittämiseksi niillä eri alakohtaisilla markkinoilla, joita keskittymä koski.

98 Schneider ei kiistä tosissaan kyseisten tietojen tarpeellisuutta, koska se tyytyy vain väittämään, että niiden myöhempää käyttöä ilmoitettua keskittymää arvioitaessa ei ole näytetty toteen.

99 Lisäksi on selvää, että ilmoituksen osapuolet eivät ole noudattaneet vastaukselle asetetun määräajan viimeistä päivää, joka oli 6.4.2001 päivätyn kirjeen mukaan 18.4.2001. Kuten tietojensaantipyynnöstä 27.4.2001 tehdyn päätöksen kahdeksannesta perustelukappaleesta ilmenee, ilmoituksen tehneet osapuolet olivat ilmoittaneet komissiolle 23.4.2001 päivätyllä kirjeellä, etteivät ne pystyisi noudattamaan kyseistä vastaukselle asetettua määräaikaa.

100 Esillä olevan asian olosuhteet (ks. erityisesti edellä 15-18 kohta) ja asetukseen N:o 4064/89 yleisesti liittyvä asian joutuisan käsittelyn vaatimus huomioon ottaen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo, että esitettyjen kysymysten suuresta määrästä huolimatta 6.4.2001 päivätyssä kirjeessä vastaukselle asetettu määräaika, joka päättyi 18.4.2001, oli kohtuullinen.

101 Tietojensaantipyyntöä koskeva 6.4.2001 päivätty kirje seurasi 8.12.2000 alkaneita yhteydenottoja ja komission ilmoituksen tehneiden osapuolten kanssa käymiä keskusteluja. Tämän ajanjakson kuluessa ilmoituksen tehneillä osapuolilla oli jo ollut mahdollisuus vastata lukuisiin epävirallisiin tietojensaantipyyntöihin.

102 Niiden luonne huomioon ottaen 6.4.2002 päivätyssä kirjeessä pyydettyjen tietojen, jotka perustuivat jo epävirallisen tutkintavaiheen kuluessa toimitettuihin tietoihin, olisi näin ollen pitänyt normaalisti olla saatavilla Schneiderin kokoisessa yhtiössä lyhyen ajan kuluessa.

103 Ilmoituksen tehneet osapuolet eivät sitä paitsi ole suoralta käsin riitauttaneet 6.4.2001 päivätyssä tietojensaantipyyntöä koskevassa kirjeessä vaadittujen tietojen laajuutta, koska ne ovat reagoineet vasta edellä mainitulla 23.4.2001 päivätyllä kirjeellä.

104 Näin ollen ei ilmene, että komissio olisi tehnyt virheen määrätessään 27.4.2001 ilmoituksen tehneet osapuolet toimittamaan sille vaaditut tiedot päätöksellä, joka tehtiin asetuksen N:o 4064/89 11 artiklan 5 kohdan perusteella.

105 Kyseistä johtopäätöstä ei ole omiaan muuttamaan se, että ilmoituksen tehneet osapuolet ovat 23.4.2001 eli viisi päivää sen jälkeen kun 6.4.2001 päivätyssä tietojensaantipyyntöä koskevassa kirjeessä vastaukselle asetettu määräaika oli päättynyt pyytäneet, että viimeistä määräpäivää lykättäisiin 29.4.2001 saakka.

106 Tällaisessa tilanteessa asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neljän kuukauden määräaikaa "pidennetään poikkeustapauksissa" kyseisen artiklan 4 kohdan pakottavan sanamuodon mukaisesti. Ilmaisun "poikkeustapauksissa" käyttäminen ei estä sitä, etteikö silloin kun komissio on sääntöjenmukaisesti osoittanut ilmoituksen tehneelle yritykselle tietojensaantipyyntöä koskevan päätöksen, kyseisestä päätöksestä voisi automaattisesti seurata, että neljän kuukauden määräaikaa pidennetään siitä päivästä lukien, jona todetaan, ettei tarpeellisia tietoja ole toimitettu, siihen päivään asti, jolloin kyseinen puute korjataan.

107 Tältä osin asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 4 kohdassa käytetyn sanamuodon ja asetuksen N:o 447/98 9 artiklassa käytetyn sanamuodon välillä ei voida katsoa olevan mitään ristiriitaa.

108 Komissio on voinut myös laillisesti tarkentaa 27.4.2001 tehdyn päätöksen kymmenennessä perustelukappaleessa seuraavaa:

"Asetuksen N:o 447/98 9 artiklan mukaan asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen kuluminen keskeytyy, jos komissio tekee päätöksen kyseisen asetuksen 11 artiklan 5 kohdan perusteella tietojensaantipyynnössä asetetun määräajan päättymisen sekä kyseisessä päätöksessä edellytettyjen täydellisten ja paikkansapitävien tietojen saamisen välisen ajanjakson kuluessa."

109 Väite, jonka mukaan asetuksessa N:o 4064/89 olevasta perussäännöstä on poikettu lainvastaisesti, ei ole vakuuttava. Tämän asetuksen mukaisella määräajan pidentämisen poikkeuksellisuudella viitataan niiden edellytysten täyttymiseen, joiden perusteella tietojensaantipyyntöä koskeva päätös voidaan tehdä, eikä niihin seuraamuksiin, joita tällaisesta päätöksestä on katsottava aiheutuvan. Kuten edellä olevista perusteluista seuraa, Schneider ei ole osoittanut, että kyseinen päätös olisi lainvastainen.

110 Päätös ei ole tältä osin lainvastainen kun otetaan huomioon se, että komissio on voinut lainmukaisesti tehdä 27.4.2001 tehdyn päätöksen, jonka seurauksena sitä komissiolle asetettua neljän kuukauden määräaikaa pidennetään, jonka kuluessa sen on päätettävä ilmoitetun keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvuudesta.

111 Ensimmäinen kanneperuste on näin ollen hylättävä tarvitsematta ottaa kantaa sen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiin siltä osin kuin siinä vedotaan liitännäisesti 27.4.2001 tehdyn päätöksen lainvastaisuuteen.

112 Asetuksen N:o 4064/89 10 artiklan 5 kohtaa vastaan esitetyn lainvastaisuusväitteen osalta on siltä osin kuin kyseisen kohdan mukaan määräajat alkavat uudelleen kulua yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevan päätöksen kumoamisen johdosta todettava, että kyseinen väite on esitetty vain siihen nähden kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyy neljän kuukauden määräajan pidentämisen lainvastaisuutta koskevan kanneperusteen. Tähän väitteeseen ei näin ollen ole tarvetta ottaa kantaa.

113 Lisäksi on todettava, että vaikka kanneperuste olisi hyväksytty, kyseinen lainvastaisuusväite olisi pitänyt kuitenkin jättää tutkimatta, koska komissio ei ollut tässä vaiheessa tehnyt Schneideria vastaan mitään sellaista kyseiseen säännökseen perustuvaa päätöstä, jonka lainvastaisuuteen liitännäisesti vedotaan (ks. vastaavasti yhdistetyt asiat C-432/98 P ja C-433/98 P, neuvosto v. Chvatal ym., tuomio 5.10.2000, Kok. 2000, s. I-8535, 33 kohta).

Kanneperusteet, joissa arvostellaan komission suorittamaa arviointia ilmoitetun yrityskeskittymän vaikutuksista

114 Toissijaisesti Schneider väittää, ettei määräävän aseman luomista koskevia väitteitä ole perusteltu. Päätökseen liittyy lisäksi ilmeisiä metodologia- ja arviointivirheitä, ja siinä jätetään ottamatta huomioon ne edellytykset, joiden perusteella asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohdan mukaan keskittymä voidaan todeta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Päätökseen liittyy siten sellaisia olennaisia virheitä, joiden vuoksi sen kumoaminen on perusteltua.

115 Ennen kuin ryhdytään tutkimaan tämän otsikon alle kuuluvia eri kanneperusteita, on esitettävä niiden taloudellisten perustelujen ydinsisältö, joihin komissio on nojautunut ilmoitetun keskittymän vaikutuksia koskevassa analyysissään.

116 Päätöksen 488 perustelukappaleen mukaan sähkönjakokeskuksia koskevan kilpailun pääominaispiirteiden tutkinta, joka sisältyy komission riidanalaisen keskittymän vaikutuksista tekemän analyysin johdanto-osaan, (päätöksen V C 1.1. kohta) "s'applique mutatis mutandis aux autres marchés de produits affectés par l'opération notifiée, sous réserve de considérations spécifiques [...] évoquées dans le cadre des sections portant sur les produits en cause" (on soveltuvin osin voimassa myös muiden ilmoitetun keskittymän vaikutusalueeseen kuuluvien tuotemarkkinoiden osalta, jollei kyseisiä tuotteita koskevien jaksojen yhteydessä esiin tuoduista erityisistä perusteluista - - muuta johdu).

117 Kyseisen 489-520 perustelukappaleessa esitetyn yleisen analyysin yhteydessä komissio korostaa pienjännitelaitteiden kysynnän vähäistä herkkyyttä hinnanvaihteluille. Toisaalta sähkölaitteiden hinnalla, joka muodostaa usein vain kohtuullisen pienen osan suunnitelmien toteuttamisen kokonaiskustannuksista, ei ole vaikutusta rakennus- tai kunnostamissuunnitelmien aloittamista koskevaan päätökseen. Toisaalta sähkölaitteiden osuus koko sähköasennuksen arvosta ei useinkaan ole enempää kuin 20 prosenttia ja jäljellä oleva 80 prosenttia muodostuu olennaisesti työkustannuksista. Näin ollen sähkölaitteiden hintojen korottamisella kokonaisuudessaan on ainoastaan vähäinen vaikutus tai jopa olematon vaikutus kysyntään.

118 Komissio katsoo myös, että sähköasentajat ja -suunnittelijat ovat merkittävällä tavalla merkkiuskollisia valmistajiaan kohtaan, joista ne luopuvat ainoastaan erittäin vastahakoisesti siitäkin huolimatta, että kilpailevat tuottajat tarjoavat niille alempia hintoja.

119 Komissio tarkentaa kuitenkin, ettei kyseinen merkkiuskollisuus ole ehdotonta. Niin kauan kuin merkki takaa laadun ja pienjännitelaitteiden välittömän saatavuuden, muiden valmistajien ei ole helppoa saada asiakkaita edes siinä tapauksessa, että ne tarjoavat parempilaatuisia tuotteita ja/tai alempia hintoja. Sitä vastoin jos merkki ei enää täytä sähköasentajien ja -suunnittelijoiden olennaisia vaatimuksia, se voi nopeasti kadottaa sähköasentajien ja -suunnittelijoiden luottamuksen ja sen on jatkossa enää vaikea saada sitä takaisin.

120 Vaikka merkki muodostaa sen vuoksi, että se on yksi sähkömiesten valintaan olennaisesti vaikuttavista tekijöistä, vahvan esteen pääsylle muille alakohtaisille markkinoille tai sille, että kyseisillä markkinoilla toimii useita eri valmistajia, tuotevalikoiman laajuus on komission mielestä kuitenkin toinen valmistajan menestykseen vaikuttava tekijä. Tämä osapuolten halu laajentaa tuotetarjontaansa vastaa sitä paitsi tukkukauppiaiden taipumusta suosia sellaisia valmistajia, joilla on laaja tuotevalikoima siten, että ne voivat optimoida kustannuksensa.

121 Kuten 71 perustelukappaleesta ilmenee, vaikka tukkukauppiaat eivät osallistu pääkeskusten komponenttien myyntiin, niiden osuus kaikkien sellaisten muun tyyppisten sähkölaitteiden jakelukanavista, joita ilmoitettu keskittymä koskee, on kuitenkin 80-90 prosenttia.

122 Lisäksi valmistajat, joilla on laajat tuotevalikoimat, ovat jälleenmyyntiin nähden edullisemmassa asemassa niiden erilaisten alennusten vuoksi, joita ne myöntävät tukkukauppiaille ja joista nämä saavat merkittävän osan liikevaihdostaan (ks. 589 perustelukappale). Erityisesti niin kutsuttujen volyymialennusten perustana on kaikkien pienjännitelaitteiden myynnin arvo (587 perustelukappale).

123 Tästä syystä vaikka tukkukauppiaiden valintaperusteiden on luonnollisesti oltava niiden asiakkaidensa (sähkösuunnittelijat ja asentajat) valintaperusteiden mukaisia, tukkukauppiaat pyrkivät kuitenkin löytämään juuri ne valmistajat, joiden tuotevalikoimat ovat mahdollisimman laajat (81 perustelukappale).

124 Sulautumasta syntyvästä yrityksestä tulisi komission mukaan jälleenmyyntiportaan kannalta väistämätön sopimuskumppani, koska se voi vahvistaa olemassa olevia asemiaan kilpailijoidensa vahingoksi vertaansa vailla olevan maantieteellisen kattavuutensa, tukkukauppiaisiin omaamiensa erityissuhteiden, ainutlaatuisen tuotevalikoimansa ja verrattoman merkkikokoelmansa ansiosta.

125 Kun otetaan huomioon sähkösuunnittelijoilta ja -asentajilta tulevan kysynnän hajonneisuus sekä niiden uskollisuus kaikkein tunnetuimpia merkkejä kohtaan, uusi yritysryhmä voi korottaa hintoja ilman, että hinnankorotuksen vaikutukset neutralisoituisivat vastaavilla markkinaosuuksien menetyksillä (592 ja 688 perustelukappale).

126 Komissio päättelee, että keskittymän vaikutukset saattavat olla erityisen merkittävät sähkönjakokeskusten (612 perustelukappale), kaapelihyllyjen (641 perustelukappale) ja vastaanottopään sähkölaitteiden (688 perustelukappale) hintojen kannalta.

Toinen kanneperuste, joka koskee niiden taloudellisten perustelujen virheellisyyttä, joihin keskittymän vaikutuksista tehty analyysi perustuu

- Asianosaisten lausumat

127 Ensinnäkin Schneider väittää, että komissio on käyttänyt kriteerinään pienjännitelaitteiden yleisen kysynnän vähäistä herkkyyttä hinnanvaihteluille päätelläkseen, että sulautumisesta seuraavalla kokonaisuudella on kyky käyttäytyä muista toimijoista riippumatta ja nostaa näin ollen hintoja. Kyseisellä kriteerillä ei kuitenkaan ole mitään merkitystä arvioitaessa kilpailun rakenteita kaikilla eri alakohtaisilla markkinoilla.

128 Schneiderin mukaan on sitä vastoin lähdettävä yrityksen hintatarjonnalle ominaisesta joustavuudesta. Toisessa NERA-kertomuksessa todetaan tältä osin, että valmistajien tietyn tuotteen osalta käynnistämät myyntikampanjat johtavat myynnin kasvuun kilpailijoiden vahingoksi.

129 Komissio muistuttaa todenneensa 517-519 perustelukappaleessa, että pienjännitelaitteiden kokonaiskysyntä ei ole herkkää hinnanvaihteluille tai se on joustamatonta, koska kokonaiskysyntään vaikuttavat laajalti ulkosyntyiset tekijät.

130 Komission ja Schneiderin välillä oleva mielipide-ero koskee näin ollen kuhunkin valmistajaan kohdistuvan kysynnän herkkyyttä hinnanvaihteluille. Tämä kysymys sekoittuu todellisuudessa kysymykseen kysynnän uskollisuudesta valmistajien merkkejä kohtaan.

131 Komission mielestä kahdessa NERA-kertomuksessa ei todeta, että tarjouskampanjoiden johdosta tarjouskampanjoiden tekijät olisivat voineet hankkia asiakkaita kilpailijoiltaan. Nämä toimet voivat kuitenkin myötävaikuttaa siihen, että kysynnän heikosta joustavuudesta huolimatta markkinoille tuodaan uusia tuotteita, ja niillä huolehditaan tarpeellisella tavalla siitä, että kuluttajat pysyvät merkkiuskollisina.

132 Toiseksi Schneider väittää, ettei komissio voi ristiriitaisesti menettelemättä samanaikaisesti katsoa toisaalta, että sähkösuunnittelijoiden ja -asentajien huomattava merkkiuskollisuus on sellainen tekijä, jonka vuoksi kilpailijat voivat paremmin kestää ilmoitettua keskittymää, ja toisaalta, että kyseinen uskollisuus on kuitenkin sellainen merkittävä markkinoille pääsyn este, joka on otettava huomioon arvioitaessa kyseisen keskittymän kilpailua rajoittavia vaikutuksia.

133 Komissio muistuttaa, että 499 perustelukappaleen mukaan merkkiuskollisuuden asteella ei ole vaikutusta määräävää asemaa koskevaan arviointiin ja että kyseinen uskollisuus ei ole ehdotonta vaan merkittävää. Merkkiuskollisuudella ei näin ollen voida varmistaa ylipääsemätöntä suojaa nykyisten kilpailijoiden hyväksi (494 perustelukappale). Kyseistä perustelua ei kuitenkaan voida kumota sillä - eikä se ole ristiriidassa sen kanssa - että merkkiuskollisuus on potentiaalisten kilpailijoiden kannalta markkinoille pääsyn este.

- Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

134 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa ensinnäkin, että kuten toisesta NERA-kertomuksesta ilmenee, Schneider ei kyseenalaista pienjännitelaitteiden yleisen kysynnän joustavuuden heikkoutta. Osapuolten välinen mielipide-ero koskee näin ollen ainoastaan sitä Schneiderin mukaan olemassa olevaa tarvetta ottaa huomioon mahdollinen valmistajien välinen ristijousto arvioitaessa pienjännitelaitteiden eri markkinoiden kilpailun rakenteita.

135 Schneiderin väitteitä ja niiden perusteluja koskevasta esityksestä ilmenee, että viimeksi mainittu kysymys liittyy läheisesti kysymykseen sähkösuunnittelijoiden ja -asentajien merkkiuskollisuudesta. Tämän johdosta toisen NERA-kertomuksen 2.1.2. kohdassa päätellään tarjouksessa olevien tuotteiden myynnin kasvun perusteella, että sähkösuunnittelijoiden ja -asentajien kaltaiset asiakkaat vaihtavat nopeasti merkkiä sähkölaitteiden hintojen muuttuessa.

136 Schneider ei kuitenkaan ole riitauttanut 22 perustelukappaletta, jonka mukaan valmistajilta ostavat suoraan juuri tukkukauppiaat, joiden vähäistä herkkyyttä hinnanvaihteluille, jota komissio korostaa erityisesti 650 perustelukappaleessa, ei ole asetettu kiistanalaiseksi.

137 Ei myöskään ilmene, että Schneider olisi arvostellut 70 perustelukappaletta, jonka mukaan ainoastaan sellaiset suuret teollisuusasiakkaat tai merkittävät sähkösuunnittelijat, jotka toimivat pääkeskusten markkinoilla, joilta tukkukauppiaat puuttuvat, voivat olla kiinnostuneita ostamaan tuotteensa suoraan valmistajilta.

138 Näin ollen tiettyjen valmistajien tarjoukseen laittamien tuotteiden myynnin kasvu - olettaen, että kyseinen kasvu tapahtuu kilpailijoiden vahingoksi - ei sinällään näytä voivan kyseenalaistaa sitä sähkösuunnittelijoiden ja -asentajien merkittävää merkkiuskollisuutta, jonka komissio on ottanut huomioon.

139 Ei näet ole kiellettyä katsoa, että valmistajien tarjoukseen laittamien tuotteiden myynnin kasvu johtuu tukkukauppiaista.

140 Näin ollen tarjouksessa olevien tuotteiden myynnin kasvun perusteella ei välttämättä voida päätellä, että sähkösuunnittelijat ja -asentajat olisivat taipuvaisia vaihtamaan nopeasti merkkiä, eikä näin ollen, että näiltä toimijoilta tuleva kysyntä olisi voimakkaasti ristiin joustavaa.

141 Sähkösuunnittelijoiden ja -asentajien merkittävä uskollisuus pienjännitelaitteiden valmistajien merkkejä kohtaan sellaisena, kuin komissio on ottanut sen huomioon, voidaan näin ollen hyväksyä.

142 Schneider ei näin ollen ole osoittanut, että komissio on ollut väärässä käyttäessään ilmoitetun keskittymän vaikutuksia arvioidessaan kriteerinään pienjännitelaitteiden yleisen kysynnän herkkyyttä hinnanvaihteluille sen sijaan, että se olisi nojautunut sähkösuunnittelijoilta ja -asentajilta tulevan kysynnän ristijoustoon, jota ei ole näytetty toteen.

143 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo toiseksi, että koska sähkösuunnittelijoiden ja -asentajien uskollisuutta on pidettävä merkittävänä, ei voida sulkea pois sitä, etteikö uuden kilpailijan olisi vaikea päästä kansallisille alakohtaisille markkinoille.

144 Ei ole kuitenkaan kiellettyä olettaa, että kyseinen uskollisuus voi myös muodostaa - tällä kertaa relevanteilla markkinoilla jo toimivan valmistajan kannalta - sellaisen tekijän, jonka avulla sillä on paremmat mahdollisuudet kestää riidanalaisen keskittymän vaikutuksia.

145 Näin ollen ei ilmene, että komissio olisi arvioinut ristiriitaisesti sähköteknikkojen merkkiuskollisuutta.

146 Kanneperuste on tämän perusteella hylättävä.

Kolmas kanneperuste, joka koskee sulautumassa syntyvän yrityksen aseman yliarvioimista

- Asianosaisten lausumat

147 Schneider huomauttaa komission määritelleen maa maalta ne eri tuotemarkkinat, joita ilmoitettu keskittymä koskee, vaikka ilmoituksen tehneet osapuolet olivat hallinnollisessa menettelyssä päinvastoin väittäneet, että tietyt alakohtaiset markkinat olivat Euroopan laajuiset.

148 Palaamatta tähän määrittelyyn Schneider moittii komissiota siitä, että tämä on päätöksen V C kohdassa tehnyt ilmoitetun keskittymän vaikutuksista kokonaisanalyysin Euroopan tasolla sen sijaan, että se olisi tarkastellut asiaa maa maalta päätöksen V B kohdassa käytetyn tuotemarkkinoiden määritelmän perusteella.

149 Kyseisen kokonaisanalyysin johdosta komissio on määritellyt uuden yrityksen "Euroopan markkinajohtajaksi" ja päätellyt, että kyseisellä yrityksellä on kilpailijoihinsa nähden joukko sellaisia olennaisia etuja, joita ovat muun muassa sen maantieteellisen kattavuuden laajuus, sen suhteet tukkukauppiaisiin, sen tuotevalikoiman runsaus ja sillä olevat tuotemerkit.

150 Komissio ei kuitenkaan voi Schneiderin mukaan moittia tulevaa yritystä siitä, että tästä tulee Euroopan kiistaton markkinajohtaja, kun sen suorittama kansallisten markkinoiden tiukka määritteleminen osoittaa sitä vastoin, että yksilöidyt kilpailuongelmat ovat tiukasti maantieteellisesti rajattuja.

151 Komissio katsoo päätelleensä, että ilmoitettu keskittymä johtaa määräävän aseman luomiseen tai määräävän aseman vahvistamiseen nojautuen yksinomaan keskittymän vaikutuksia kussakin keskittymän vaikutusalaan kuuluvassa maassa koskevaan analyysiin, riippumatta siitä, olivatko kyseiset vaikutukset yhteiset kaikille kansallisille markkinoille tai erityiset ainoastaan yksille markkinoille tai eräille näistä markkinoista.

152 Komissio kieltää pyrkineensä osoittamaan, että sulautumassa syntyvällä yrityksellä olisi määräävä asema joillakin Euroopan laajuisilla alakohtaisilla markkinoilla tai että kyseisellä kokonaisuudella olisi "Euroopan markkinajohtajan" asema. Komissio korostaa, että sulautumassa syntyvä yritys olisi erityisesti hyötynyt ainutlaatuisesta maantieteellisestä kattavuudesta sekä sellaisesta tuotevalikoimasta ja tuotemerkkiyhdistelmästä, jotka ovat paljon laajemmat kuin sen kilpailijoiden.

- Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

153 Kuten merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta annetun komission tiedonannon (EYVL 1997, C 372, s. 5, 7 kohta) 8 kohdasta ilmenee, huomioon otettavat maantieteelliset markkinat muodostuvat alueesta, jolla asianomaiset yritykset ovat sitoutuneet tarjoamaan kyseisiä tavaroita ja palveluja, jolla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa vierekkäisistä maantieteellisistä alueista erityisesti kilpailuedellytysten huomattavan erilaisuuden perusteella.

154 Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, että relevantit maantieteelliset markkinat muodostuvat tietystä maantieteellisestä alueesta, jolla kyseistä tuotetta myydään ja jolla kilpailuolosuhteet ovat riittävän yhdenmukaiset kaikille taloudellisille toimijoille, jotta ilmoitetun yrityskeskittymän kilpailuvaikutuksia voidaan asianmukaisesti arvioida (yhdistetyt asiat C-68/94 ja C-30/95, Ranska ym. v. komissio, tuomio 31.3.1998, Kok. 1998, s. I-1375, 143 kohta).

155 Päätöksen V B kohdassa, jonka otsikkona on "Relevanttien markkinoiden määrittely", komissio on ottanut huomioon aikaisemmin niiden yksilöimiensä pienjännitelaitteiden eri markkinoiden ja markkinasegmenttien kansallisen laajuuden, jotka on esitetty tämän tuomion 48 kohdassa olevassa taulukossa.

156 Komissio on nojautunut päätöksen 194 perustelukappaleessa neljään tekijään päätelläkseen, että nousukeskusten ja ryhmäkeskusten komponenteille on olemassa omat kansalliset markkinat.

157 Ensinnäkin eri maissa myytyjen tuotteiden välillä on huomattavia eroja.

158 Toiseksi hinnat määritetään kansallisella tasolla ja tiettyjen laitteiden osalta hintaerot eri maiden välillä ovat huomattavat (hinta voi olla kaksinkertainen toiseen maahan verrattuna).

159 Kolmanneksi kilpailun kannalta ratkaisevat seikat sekä tarjonnan osalta (tuotemerkkien asemointi ja myynti tukkukauppiaille) että kysynnän osalta (rakenne ja asiakkaiden odotukset) riippuvat sellaisista olennaisesti kansallisesti tekijöistä, kuten tukkukauppiaiden keskittymisestä, koosta, toiminta-alasta sekä siitä, miten asentajat käsittävät tuotemerkit ja tuotevalikoimat. Lisäksi kyseiset tekijät vaihtelevat huomattavasti maasta toiseen. Erityisesti tukkukauppiaiden keskittymisen taso vaihtelee hyvin merkittävästi maasta toiseen, ja tukkukauppiaiden ostot on järjestetty kansalliselta pohjalta (220 perustelukappale). Valmistajien ja tukkukauppiaiden väliset neuvottelut, varsinkin siltä osin kuin on kyse toimittajien valinnasta ja niiden tuotevalikoimien määrittämisestä, joita ostetaan ja myydään, käydään melkein täysin kansallisella tai alueellisella tasolla (223 perustelukappale).

160 Neljänneksi maiden välillä on merkittäviä markkinoille pääsyn ja laajentumisen esteitä. Kyseiset esteet johtuvat erityisesti asentajien "konservatiivisuudesta" (ks. 240 perustelukappale), kansallisista tavoista (ks. 194 ja 203 perustelukappale) ja siitä, ettei teknisiä standardeja ole yhteisön tasolla vielä täysin yhdenmukaistettu (ks. 201 perustelukappale), ja ne voivat edellyttää uudelta tulijalta erityisen huomattavia uppoavia investointeja.

161 Komissio korostaa 268 perustelukappaleessa, että nämä olennaiset kohdat koskevat analogisesti kaapelihyllyjä ja asennusvalmiita virtakiskojärjestelmiä.

162 Komissio toteaa samoin, että vastaanottopään sähkölaitteiden markkinoiden eri segmentit ovat laajuudeltaan kansallisia (380, 381-384, 394 ja 424 perustelukappale).

163 Ilmoitettua keskittymää koskevan analyysinsä päätteeksi komissio esittää kyseistä keskittymää vastaan joukon väitteitä, jotka koskevat määräävän aseman luomista tai määräävän aseman vahvistamista niillä eri kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, joihin keskittymä vaikuttaa ja jotka on sellaisinaan lueteltu 782 ja 783 perustelukappaleessa (ks. tämän tuomion 57 ja 58 kohta).

164 Komissio on kuitenkin myös tukeutunut analyysissään, joka koskee riidanalaisen keskittymän vaikutuksia kaikilla kyseisen keskittymän vaikutusalaan kuuluvilla kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, niihin asemiin, jotka sulautumassa syntyvällä yrityksellä on kyseisten markkinoiden ulkopuolella, siltä osin kuin se on ottanut huomioon kyseisen yrityksen ainutlaatuisen maantieteellisen kattavuuden eli sen maantieteellisen toiminta-alan laajuuden ulottumisen koko ETA:lle.

165 Siltä osin kuin ensinnäkin on kyse sähkönjakokeskusten komponenttien kansallisista markkinoista komissio vetoaa näyttääkseen toteen sen, että uusi yritys saa ainutlaatuisen valta-aseman, "la force de l'entité combinée sur l'ensemble des marchés de matériels électriques basse tension" (yrityksen yhdistettyyn vahvuuteen kaikilla pienjännitelaitteiden markkinoilla) (551 perustelukappale), ja esittää alla esitetyssä taulukossa 30 ne pienjännitelaitteiden valikoimat, jotka Schneider-Legrandilla on tarjottavinaan kussakin luettelossa mainitussa viidessätoista maassa:

Taulukko 30

Niiden pienjännitelaitteiden markkinat, joita ilmoitettu keskittymä koskee

>lt>1

Selitys: yksi tähti (*) merkitsee 10-20 %:n osuutta myynnistä jne. viiteen tähteen (*****) saakka, joka merkitsee yli 50 %:n osuutta myynnistä.

166 Tältä osin komissio tarkentaa 550 perustelukappaleessa, että "[d]ès avant l'opération proposée, les parties disposaient chacune d'un très large éventail de produits dans le secteur des matériels électriques basse tension. Elles détenaient le plus souvent des positions très appréciables pour certains de ces produits et dans certaines zones géographiques. Ainsi, l'opération notifiée permettr[a] aux parties de combiner les positions fortes de Schneider dans les pays nordiques pour ce qui est des équipements électriques situés en aval des tableaux terminaux avec celles de Legrand dans le sud de l'Europe. De même, Schneider apporte sa présence forte sur toutes les catégories de tableaux électriques et l'adosse à la forte présence de Legrand sur l'ensemble des produits en aval" (jo ennen ehdotettua keskittymää kummallakin osapuolella oli erittäin laaja valikoima tuotteita pienjännitelaitteiden alalla. Niillä oli usein erittäin tuntuvat asemat tiettyjen näiden tuotteiden markkinoilla ja tietyillä maantieteellisillä alueilla. Ilmoitetun keskittymän ansiosta osapuolilla on siten mahdollisuus yhdistää Schneiderin vahvat asemat Pohjoismaissa ryhmäkeskuksista myötävirtaan sijaitsevien laitteiden markkinoilla Legrandin vahvoihin asemiin Etelä-Euroopassa. Schneiderilla on samoin tulevaisuudessa vahva asema kaikkien sähkönjakokeskusten ryhmien markkinoilla ja se nojaa kyseisellä asemallaan Legrandin vahvaan asemaan myötävirtaan sijaitsevien tuotteiden markkinoilla).

167 Komissio toteaa 551 perustelukappaleessa edelleen seuraavaa:

"Après l'opération notifiée, il n'exister[a] que deux pays de l'EEE (l'Allemagne et la Finlande) dans lesquels l'entité combinée ne disposer[a] pas de positions prépondérantes. Plus généralement, il convient également de signaler que Schneider déclare occuper le second rang mondial dans les matériels électriques basse tension, tandis que Legrand se présente comme le leader mondial de la distribution électrique ultraterminale [...]" (Ilmoitetun keskittymän jälkeen jäljelle jäisi ainoastaan kaksi ETA-maata (Saksa ja Suomi), joissa yhdistetyllä yrityksellä ei olisi hallitsevia asemia. Yleisesti on myös todettava, että Schneider ilmoittaa olevansa maailmassa toisella sijalla pienjännitelaitteiden osalta kun taas Legrand on maailman ykkönen vastaanottopään sähkönjakelun alalla - - ).

168 Komissio huomauttaa vielä 552 perustelukappaleessa, että "aucun des concurrents de Schneider-Legrand ne disposer[a] d'une telle panoplie de produits et d'une telle couverture géographique avec des positions fortes sur les marchés en cause" (yhdelläkään Schneider-Legrandin kilpailijalla ei ole tällaista tuotekokoelmaa ja tällaista maantieteellistä kattavuutta yhdistettynä vahvoihin asemiin relevanteilla markkinoilla).

169 Siltä osin kuin toiseksi on kyse vastaanottopään sähkölaitteiden kansallisista markkinoista komissio korostaa, että sulautumassa syntyvä yritys tarjoaisi täydellisen tuotekokoelman ja kattaisi täydellisesti vailla vertaistaan koko ETA:n (654 ja 658 perustelukappale). Ehdotettu yrityskeskittymä johtaisi näin ollen komission mukaan Schneiderin Pohjois-Euroopassa ja Legrandin Etelä-Euroopassa omaamien merkittävien markkinaosuuksien yhdistymiseen (659 perustelukappale).

170 Siten vaikka komissio on ottanut huomioon pienjännitelaitteiden alakohtaisten markkinoiden kansallisen laajuuden osoittaakseen, että kyseisillä markkinoilla luodaan määräävä asema tai niillä vahvistetaan määräävää asemaa, se turvautui kuitenkin myös eri kansallisia alakohtaisia markkinoita koskeviin taloudellista vahvuutta osoittaviin seikkoihin riippumatta siitä, aiheuttiko ilmoitettu keskittymä kilpailuongelmia kyseisillä markkinoilla vai ei.

171 On kuitenkin huomattava, että määräävän aseman luominen tai tällaisen aseman vahvistaminen kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla voitiin tässä tapauksessa ymmärtää vain sellaisten näitä markkinoita koskevien taloudellista vahvuutta osoittavien seikkojen avulla, joita mahdollisesti täydennetään ottamalla huomioon ylikansalliset vaikutukset olettaen, että niiden olemassaolo näytetään esillä olevassa tapauksessa toteen. Tämä ei kuitenkaan ole tilanne.

172 Komissio on tältä osin korostanut sitä paitsi itse 534 ja 537 perustelukappaleessa, että vaikka keskittymällä luodaan esimerkiksi lisämarkkinaosuuksia kaikilla sähkönjakokeskusten kansallisilla markkinoilla, se aiheuttaa kuitenkin kilpailuongelmia ainoastaan viidessä eri maassa, kuten jäljempänä esitetyistä taulukoista 27-29 ilmenee.

Taulukko 27

Nousukeskusten komponenttien markkinaosuudet

>lt>2

1- Lyhenne General Electricistä.

* Luottamuksellisia tietoja.

Taulukko 28

Ryhmäkeskusten komponenttien markkinaosuudet

>lt>3

* Luottamuksellisia tietoja.

Taulukko 29

Liitäntäkatkaisijoiden markkinaosuudet

>lt>4

* Luottamuksellisia tietoja.

173 Samoin alla esitetyn päätöksen taulukon 35 tarkoituksena on kuvata sulautumassa syntyvän yrityksen ja sen pääasiallisten kilpailijoiden toimintaa vastaanottopään sähkölaitteiden eri markkinasegmenteillä koko ETA:n alueella.

Taulukko 35

Tärkeimpien valmistajien toiminta ryhmäkeskuksista myötävirtaan sijaitsevien laitteiden markkinoilla

>lt>5

Selitys: yksi tähti (*) merkitsee 5-20 %:n markkinaosuutta, kaksi tähteä (**) 20-50 %:n markkinaosuutta ja kolme tähteä (***) yli 50 %:n markkinaosuutta.

174 Päätöksen 782 ja 783 perustelukappaleessa esitetyt väitteet määräävän aseman luomisesta tai sen vahvistamisesta koskevat kuitenkin taulukossa 35 esitetyistä kansallisista markkinasegmenteistä ainoastaan seuraavia segmenttejä:

>lt>6

1 - Väitteet, joiden piiriin kuuluvat pistorasiat ja kytkimet sekä väite, jonka piiriin kuuluvat tiivistetyt laitteet.

2 - Väite, joka koskee myös tiivistettyjen laitteiden markkinoita.

175 Tästä seuraa, että kaikista edellä 165 kohdassa olevassa taulukossa 30 esitetyistä kansallisista alakohtaisista markkinoista sellaisia kilpailuongelmia, jotka johtuvat ehdotetun keskittymistoimen seurauksena syntyvästä määräävästä asemasta tai tällaisen aseman vahvistumisesta, aiheuttavat päätökseen sisältyvien tosiseikkojen mukaan ainoastaan seuraavat markkinat ja segmentit:

>lt>7

1 - Väite, joka koskee tiivistettyjen laitteiden segmenttiä.

2 - Väite, joka koskee myös liitäntäkatkaisijoiden markkinoita.

3 - Väitteet, jotka koskevat pistorasioiden ja kytkinten, tiivistettyjen laitteiden ja turvajärjestelmien markkinoita.

4 - Väite, joka koskee pistorasioiden ja kytkinten markkinoita.

5 - Väite, joka koskee myös liitäntäkatkaisijoiden markkinoita.

Selitys: yksi tähti (*) merkitsee 5-20 %:n markkinaosuutta, kaksi tähteä (**) 20-50 %:n markkinaosuutta ja kolme tähteä (***) yli 50 %:n markkinaosuutta.

176 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa siten, että komissio on lukenut tosiseikkoja koskevan esityksensä lisäksi myös tosiseikkoja koskevaan analyysiinsä sulautumassa syntyvän yrityksen maantieteellisen kattavuuden ainutlaatuisuuden siltä osin kuin kyseinen yritys kattaa koko ETA:n osoittaakseen, että kyseinen yritys saa määräävän aseman tai se vahvistaa määräävää asemaansa 782 ja 783 perustelukappaleessa esitetyissä väitteissä tarkoitetuilla sähkönjakokeskusten komponenttien sekä vastaanottopään laitteiden kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla.

177 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korostaa tältä osin, että ilmoitettu keskittymä aiheuttaa itse päätöksessä esitettyjen asiakirjoihin perustuvien seikkojen mukaan todellisuudessa kilpailuongelmia ainoastaan Ranskassa ja kuusilla muilla kansallisilla markkinoilla.

178 Tosin kuten edellä 171 kohdassa on todettu, komissio voi pääsääntöisesti ottaa huomioon sellaiset ylikansalliset vaikutukset, jotka ovat omiaan vahvistamaan keskittymän vaikutuksia kullakin relevanteiksi katsotuilla kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla.

179 Näitä vaikutuksia ei voida kuitenkaan olettaa, vaan komission on osoitettava toteen niiden olemassaolo oikeudellisesti riittävällä tavalla.

180 On todettava, että 782 ja 783 perustelukappaleessa tarkoitetuilla riidanalaisen keskittymän vaikutusalaan kuuluvilla alakohtaisilla markkinoilla aiheutuvia kilpailuongelmia koskevan esityksensä tueksi komissio on ottanut yksinomaan huomioon sulautumassa syntyvän yrityksen vahvuuden kaikilla muilla taulukossa 30 mainituilla kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla punnitsematta tätä vahvuutta kuitenkaan sen mukaan, minkälainen kilpailuvoima näillä viimeksi mainituilla markkinoilla toimivilla kyseisen yrityksen kilpailijoilla on.

181 Yhtäkään näistä kilpailijoista ei nimittäin ole mainittu taulukossa 30. Kyseisessä taulukossa ei näin ollen esitetä mitään ilmoitetun keskittymän vaikutuksista kaikkiin niihin eri kansallisiin alakohtaisiin markkinoihin, joilla ei kyseisen yrityskeskittymän vuoksi aiheudu mitään kilpailuongelmia.

182 Erityisesti on todettava, ettei taulukosta 30 ilmene, että Legrand toimi nousukeskusten komponenttien markkinoilla ainoastaan kolmessa taulukossa esitetyistä viidestätoista maasta eli Ranskassa, Italiassa ja Norjassa (ks. 530 perustelukappale), eikä näin ollen, että ehdotettu keskittymä oli omiaan aiheuttamaan kilpailuongelmia ainoastaan näissä kolmessa maassa.

183 Taulukon 30 perusteella ei myöskään voida selvittää, onko se markkinavoima, jonka sulautumassa syntyvällä yrityksellä väitetään olevan kaikilla luettelossa mainituilla kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, seurausta ilmoitetusta keskittymästä vai jommankumman ilmoituksen tehneen osapuolen kyseistä keskittymää edeltävästä toiminnasta markkinoilla (ks. jäljempänä 327 ja 392 kohta). Kyseisestä taulukosta ei erityisesti ilmene, että Legrand ei ennen ilmoitettua keskittymää toiminut yksilläkään kansallisilla pääkeskusten komponenttien markkinoilla ja ettei kyseinen keskittymä näin ollen voinut aiheuttaa kilpailuongelmia näillä markkinoilla (245 perustelukappale).

184 ABB:llä, Siemensillä ja GE:llä on lisäksi valtava valikoima pienjännitetuotteita (17 perustelukappale) samalla kun ABB:llä ja Siemensillä on yleensä toimintaa useissa jäsenvaltioissa (20 perustelukappale). Erityisesti on todettava, että ABB toimii kaikilla kansallisilla vastaanottopään sähkölaitteiden markkinoilla tai suurimmalla osalla näistä markkinoista samalla kun Siemens ja Hager toimivat useimmilla näistä markkinoista (644 ja 645 perustelukappale).

185 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei voi myöskään päätöksen rakenne huomioon ottaen hyväksyä väitettä, jonka mukaan "l'évaluation du rôle que jouera Schneider-Legrand sur une échelle européenne, loin d'infirmer la définition géographique des marchés en cause comme étant de dimension nationale, fait partie intégrante de l'analyse des effets de la concentration sur chacun des marchés de produits et nationaux affectés" (sen aseman arvioiminen, joka Schneider-Legrandilla on tulevaisuudessa Euroopassa - asettamatta suinkaan kyseenalaiseksi sitä, että relevantit maantieteelliset markkinat on määritelty kansallisiksi markkinoiksi - muodostaa olennaisen osan sitä analyysiä, joka koskee keskittymän vaikutuksia kaikkiin keskittymän vaikutusalaan kuuluviin tuotemarkkinoihin ja kansallisiin markkinoihin) (654 perustelukappale).

186 Komissio on tältä osin suullisessa käsittelyssä vihjannut sellaisen yhtiön kykyyn ryhtyä kostotoimenpiteisiin, joka toimii kaikilla markkinoilla ja jolla on määräävä asema ETA:n maantieteellisillä markkinoilla kokonaisuudessaan.

187 Komissio korostaa kuitenkin 605 perustelukappaleessa kuhunkin asianomaiseen alueeseen viitaten, että yrityksen läsnäolo yhdistettynä erittäin laajaan tuotevalikoimaan antaa yritykselle keinot kohdistaa kilpailijoihinsa kostotoimenpiteitä.

188 Samoin sen tulkinnan mukaan, jonka komissio on itse omaksunut taulukon 30 osalta seitsemättä kanneperustetta (ks. tämän tuomion 304 kohta) koskevassa vastauksessaan, uuden yrityksen oletetaan saavan juuri näillä samoilla maantieteellisillä markkinoilla olennaista kilpailuetua vahvoista asemistaan niillä muilla tuotemarkkinoilla, joilla myös tukkukauppiaat toimivat.

189 Se, että Schneider on voinut komission 678 ja 685 perustelukappaleessa esittämän väitteen mukaan edellyttää siihen perustuen, että sillä on Espanjassa merkittävä asema sähkönjakokeskusten komponenttien markkinoilla, Espanjan tukkumyyjiltä, että nämä ottavat valikoimiinsa vastaanottopään sähkölaitteet, näyttää siten koskevan ainoastaan Espanjan markkinoita.

190 Samoin 604 perustelukappaleen mukaan Schneiderin, jolla katsotaan olevan erittäin vahvat asemat pienoiskatkaisijoiden markkinoilla etenkin teollisuus- ja toimistosovellutusten osalta, väitetään omaksuneen yksinomaan Portugalissa käytännön, jonka mukaan asuinrakennussegmentillä pidetään säännönmukaisesti vireillä hintakilpailua siten, että Hager ja ABB eristetään näiltä kannattamattomilta markkinoilta ja sen omia markkinaosuuksia suojataan siten toimisto- ja teollisuussovellutusten segmenteillä.

191 Edellä olevista perusteluista seuraa, että komissio on sulautumassa syntyvän yrityksen maantieteellistä kattavuutta koskevassa analyysissään soveltanut virheellisesti asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohtaa.

192 Kanneperuste on näin ollen hyväksyttävä.

Neljäs kanneperuste, joka koskee kilpailun rakenteesta tukkukauppiaiden tasolla tehtyä ristiriitaista analyysiä

- Asianosaisten lausumat

193 Schneider korostaa toisaalta siinä kokonaisarvioinnissa olevia ilmeisiä perusteluvirheitä, jonka komissio on tehnyt valmistajien ja tukkukauppiaiden välisistä voimasuhteista, sekä toisaalta niiden seurausten epäjohdonmukaisuuksia, joiden komissio on katsonut aiheutuvan erityisesti jälleenmyynnin jokseenkin suuresta keskittymisasteesta siihen kilpailupaineeseen, jota tukkukauppiaat voivat kohdistaa sulautumassa syntyvään yritykseen.

194 Komissio vastaa, että tukkukauppiaiden keskittymisaste ja näin ollen niiden yksittäinen ostovoima vaihtelevat merkittävästi maasta toiseen. Tukkukauppiaiden keskittymisasteesta riippumatta niiden välinen kilpailu ei siirry kuitenkaan valmistajien tasolle eikä joka tapauksessa niiden näistä kaikkein merkittävimpien tasolle, joiden joukossa ensimmäistä sijaa pitää sulautumassa syntyvä yritys.

195 Jälleenmyynnin matala (Italia ja Espanja) tai kohtuullinen (Portugali) keskittymisaste ei merkitse sitä, että tästä seuraava tukkukauppiaiden välinen kilpailu heijastuisi merkittävänä paineena suurimpiin valmistajiin. Tukkukauppiaiden liikkumavara suhteessa valmistajiin on sitä vastoin erityisen rajallista eikä niiden ole mahdollista esittää huomattavia vaatimuksia hintojen suhteen.

196 Niissä maissa, joissa jälleenmyynti on voimakkaasti keskittynyttä (Ranska ja Tanska), tukkukauppiaat ovat erittäin suurilta osin riippuvaisia sellaisten suurimpien valmistajien tuotteista, joilla on kaikkein tunnetuimmat tuotemerkit. Tärkeimmät valmistajat myöntävät tukkukauppiaille sitä suurempia alennuksia mitä enemmän nämä keskittävät myyntinsä niiden tuotteisiin, jolloin tukkukauppiaiden kiinnostus käyttää ostovoimaansa valmistajiin pienenee samassa suhteessa.

- Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

197 On todettava komission tyytyneen 579-583 perustelukappaleessa tutkimaan vain varsin yleisesti valmistajien ja tukkukauppiaiden välisiä voimasuhteita valtioiden välisellä tasolla, vaikka relevanteiksi katsottujen maantieteellisten markkinoiden kansallinen ulottuvuus olisi edellyttänyt tarkkaa analyysiä maa maalta.

198 Lisäksi komission tutkinnan perusteella ei ole mahdollista katsoa toteennäytetyksi sitä, että uusi yritys on tukkukauppiaille väistämätön sopimuskumppani, ja sitä, etteivät tukkukauppiaat voi kohdistaa kyseiseen yritykseen kilpailupainetta.

199 Ensinnäkin ei vaikuta siltä, että se menetelmä, jota komissio on käyttänyt mitatakseen niitä merkittäviä vaihteluita, joita se on todennut jälleenmyynnin keskittymisasteen suhteen eri kansallisilla markkinoilla, olisi riittävän luotettava siten, että voitaisiin oikealla tavalla tukea niitä väitteitä, jotka komissio on esittänyt valmistajien ja tukkukauppiaiden välisten voimasuhteiden osalta.

200 Komissio on 26 ja 221 perustelukappaleessa lukenut siten Portugalin Espanjan kanssa niihin maihin, joissa tukkukauppiaat ovat kaikkein hajautuneimpia. Komissio toteaa myös 594 perustelukappaleessa seuraavaa: "D'une part, les installateurs et les tableautiers sont trop fragmentés pour exercer une puissance d'achat significative sur l'entité fusionnée. Il en va de même des grossistes espagnols, danois ou portugais" (Toisaalta sähköasentajat ja -suunnittelijat ovat liian hajallaan voidakseen hyödyntää merkittävää ostovoimaansa suhteessa sulautuneeseen yritykseen. Sama koskee Espanjan, Tanskan ja Portugalin tukkukauppiaita).

201 Alla esitetystä päätöksen taulukosta 6 ei kuitenkaan ilmene, että jälleenmyynnin rakenne olisi Portugalissa hajautunut, koska kahdella tukkukauppiaalla on siellä yksin hallussaan 40 prosentin osuus sähkönjakokeskusten markkinoista.

Taulukko 6

Schneiderin arvio viiden kansainvälisen tukkukauppiaskonsernin markkinaosuuksista sähkönjakokeskusten markkinoilla

>lt>8

* Luottamuksellisia tietoja.

202 Joka tapauksessa jakelun rakenne Portugalissa on erilainen kuin Espanjassa, jossa kolmella tukkukauppiaalla yhdessä on 19 prosentin osuus sähkönjakokeskusten markkinoista, tai Tanskassa, jossa kahdella tukkukauppiaalla on yhdessä hallussaan 13 prosenttia markkinoista. Vastineessaan komissio määrittelee Portugalin sitä paitsi maaksi, jossa jakelu on kohtuullisen keskittynyttä, kuten komission edellä esitettyyn kanneperusteeseen antamasta vastauksesta ilmenee.

203 Toiseksi useat päätöksen kohdat (ks. em. 26 ja 221 perustelukappale) ovat ristiriidassa sen komission väitteen kanssa, jonka mukaan niissä maissa, joissa jakelun keskittymisaste on heikko, tukkukauppiaiden liikkumavara suhteessa valmistajiin on erityisen rajoittunut eikä se anna niille mahdollisuutta kohdistaa merkittävää painetta hintoihin.

204 Komissio huomauttaa 26 perustelukappaleessa Legrandin keskipitkän aikavälin suunnitelmiin viitaten, että "[d]'après les documents internes des parties, ces différences de structure [de la distribution] ne sont pas sans conséquences sur le comportement des grossistes dans les pays concernés" (osapuolten sisäisten asiakirjojen mukaan kyseiset [jakelun] rakenne-erot vaikuttavat myös tukkukauppiaiden käyttäytymiseen asianomaisissa maissa) ja että "[il] semble ainsi que, dans les pays où les grossistes sont le plus atomisés, comme le Portugal, la concurrence entre grossistes conduise à une guerre des prix qui se reporte au niveau des fabricants" (näyttää siten siltä, että niissä maissa, joissa tukkukauppiaat ovat kaikkein hajanaisimpia, kuten Portugalissa, tukkukauppiaiden välinen kilpailu johtaa hintasotaan, joka heijastuu valmistajiin). Komissio katsoo kuitenkin Legrandin omaavan tästä huolimatta vahvat asemat eteläisessä Euroopassa.

205 Komissio tarkentaa nimittäin 221 perustelukappaleessa seuraavaa:

"Comme l'indique un document interne de Legrand, il existe [au Portugal] plusieurs niveaux de distributeurs, principalement des indépendants, à gestion familiale spéculative, sans politique commerciale structurée, fonctionnant à très court terme. Conséquence: forte concurrence anarchique entre eux, qui implique (i) une baisse des prix en général et de leur marge en particulier, d'où une perpétuelle pression sur les fabricants pour améliorer leurs conditions d'achats [...]"

(Kuten Legrandin sisäinen asiakirja osoittaa, [Portugalissa] on useita eri tason jälleenmyyjiä, jotka ovat pääosin itsenäisiä, näennäisesti perheiden johtamia yrityksiä, joilla ei ole organisoitua liikepolitiikkaa ja jotka toimivat erittäin lyhyellä aikavälillä. Seuraus: niiden välillä on vahva anarkistinen kilpailu, joka merkitsee i) hintojen laskua yleensä ja erityisesti niiden voittomarginaalin pienenemistä, mistä seuraa jatkuva valmistajiin kohdistuva paine parantaa ostoehtojaan - - ).

206 Komission mainitsema esimerkki Portugalista ei näin ollen ole omiaan tukemaan näkemystä, jonka mukaan niissä maissa, joissa jakelu on heikosti keskittynyttä, tukkukauppiailla ei ole mahdollisuutta kohdistaa merkittävää painetta hintoihin.

207 Samoin Legrandin Espanjaa koskevan keskipitkän aikavälin 2001-2005 suunnitelman mukaan "les marges [des distributeurs] et leur rentabilité continuent à la baisse chaque année due à la forte pression exercée sur les prix, à cause du nombre élevé de distributeurs existant sur le marché, reportant ensuite aux fabricants la baisse de ces prix" (hintoihin kohdistuvan kovan paineen vuoksi [jälleenmyyjien] marginaalit ja niiden kannattavuus laskevat koko ajan vuosi vuodelta, koska markkinoilla on jo suuri joukko jälleenmyyjiä ja tämän vuoksi kyseisten hintojen aleneminen näkyy jälkeenpäin myös valmistajien hinnoissa).

208 Kyseiset tiedot asettavat siten kyseenalaiseksi komission näkemyksen, joka on esitetty 579 perustelukappaleessa ja jonka mukaan on erittäin epätodennäköistä, että espanjalaisilla tukkukauppiailla on kullakin riittävä ostovoima hillitä merkittävästi sen sulautumassa syntyvän yrityksen kilpailukäyttäytymistä, jonka väistämätöntä luonnetta jälleenmyyntiin nähden ei lisäksi voida katsoa toteen näytetyksi, toisin kuin komissio on 581 perustelukappaleessa väittänyt (ks. jäljempänä 216 kohta ja sitä seuraavat kohdat).

209 Kolmanneksi ei voida katsoa, että sitä komission päätelmää, jonka mukaan tukkukauppiaiden korkea keskittymisaste ei merkitse kuitenkaan voimakasta painetta laskea hintoja olisi riittävästi tuettu.

210 Tämän näkemyksen tueksi komissio nimittäin korostaa 582 perustelukappaleessa, että eräissä maissa, kuten Italiassa, tukkukauppiaat arvostavat Legrandin tuotteita erityisesti sen vuoksi, että ne ovat suhteellisen kalliita, minkä vuoksi tukkukauppiaat voivat saada niistä hyvän voittomarginaalin.

211 Edellä esitetystä seuraa kuitenkin toisaalta, että komissio katsoo Italian kuuluvan niihin maihin, joissa jälleenmyynti on heikosti keskittynyttä, kuten edellä 201 kohdassa esitetystä päätöksen taulukosta 6 todellakin ilmenee.

212 Viittauksella tähän maahan ei voida näin ollen osoittaa, ettei jakelun korkea keskittymisaste merkitse kuitenkaan voimakasta painetta alentaa hintoja.

213 Viittauksen osalta, joka 582 perustelukappaleessa tehdään jälleenmyynnin rakenteeseen Itävallassa, on todettava, ettei sillä ole asian kannalta merkitystä: itse päätöksen mukaan keskittymällä ei ole vaikutusta yksiinkään kyseisen maan relevantteihin alakohtaisiin markkinoihin (ks. 782 ja 783 perustelukappale).

214 Toisaalta on myös otettava huomioon sähkölaitteiden kokonaiskysynnän ominaispiirteet asiakkailta tuleva kysyntä mukaan lukien.

215 Tältä osin 213 perustelukappaleesta ilmenee, että Legrandin tuotteiden kalleus voi pikemminkin olla merkittävä este siltä osin kuin sen johdosta kyseiset tuotteet ovat joskus "inadaptés au pouvoir d'achat des clients" (asiakkaiden ostovoimaan nähden sopimattomia).

216 Neljänneksi alla esitetyssä päätöksen taulukossa 31 ei ole kuvattu esimerkein hyödyllisesti sitä 567 perustelukappaleessa annettua määritelmää, jonka mukaan sulautumassa syntyvä yritys on väistämätön sopimuskumppani suurimmalle osalle tukkukauppiaista ja joka perustuu kyseisen yrityksen erittäin merkittävään osuuteen - tietyissä tapauksissa jopa yli 40 prosentin osuuteen - kansallisesta myynnistä, eikä kyseisellä yrityksellä kussakin maassa useimmiten olevia huomattavia markkina-asemia.

217 Alla esitetyssä taulukossa 31 on esitetty prosenttimääräinen vaihteluväli, joka kuvaa sitä, kuinka paljon suurimmat valmistajat ovat myyneet kaikkia pienjännitelaitteita tukkukauppias [A:lle].*

Taulukko 31

Pienjännitelaitteiden myynnin prosenttimäärät tukkukauppias [A:lle]*

>lt>9

218 Koska sellaista seikkaa ei ole, joka osoittaisi, kuten edellä olevasta taulukosta 6 ilmenee sähkönjakokeskusten markkinoiden osalta, että pienjännitetuotteiden jälleenmyynti on kokonaisuudessaan kansallisesti keskittynyttä, taulukon 31 perusteella on mahdotonta päätellä, että sulautumassa syntyvä yritys olisi väistämätön sopimuskumppani kansallisille tukkukauppiaille pienjännitelaitteiden osalta kokonaisuudessaan.

219 Taulukoiden 31 ja 6 vertailun perusteella - olettaen, että tällainen vertailu on mahdollinen, koska taulukko 6 koskee ainoastaan sähkönjakokeskusten komponentteja - ei myöskään voida missään tapauksessa katsoa, että uuden yrityksen myynnin osuus tukkukauppiaille olisi merkittävä.

220 Se, että taulukon 31 mukaan Schneider-Legrand-konserni on toimittanut tukkukauppias [A:lle]* noin 30-40 prosenttia tämän Italiassa myymistä pienjännitelaitteista, ei riitä mittaamaan sen taloudellisen vahvuuden todellista arvoa, joka kyseisellä konsernilla on jälleenmyynnissä kyseisessä maassa.

221 Toisaalta kyseisen tukkukauppiaan osuus Italian sähkönjakokeskusten komponenttien markkinoista on ainoastaan 4 prosenttia. Kuitenkin komission itsensä mukaan kun määritetään sitä, miltä osin valmistajien kilpailuasemaan vaikuttaa ratkaisevasti niiden pääsy jakelukanavaan, on otettava huomioon se, kuinka pysyvästi tukkukauppiaat ovat sijoittautuneet.

222 Komissio korostaa siten 73 perustelukappaleessa, että "la position concurrentielle des différents fabricants sera en grande partie déterminée par [...] leur accès aux grossistes, au moins pour les États membres dans lesquels ceux-ci sont suffisamment implantés" (eri valmistajien kilpailuasemaan vaikuttaa suurissa määrin - - valmistajien myynti tukkukauppiaille ainakin niissä jäsenvaltioissa, joihin valmistajat ovat riittävissä määrin sijoittautuneet).

223 Toisaalta taulukko 6 ei ole lainkaan tyhjentävä. Kuten komissio tarkentaa 72 perustelukappaleessa, valmistajat eivät välttämättä myy samoille tukkukauppiaille. Kaikkein tärkeimmät valmistajat työskentelevät lähinnä suurten kansainvälisten konsernien kanssa, kun taas pienimmät kilpailijat toimivat pikemminkin alueellisella tasolla ja työskentelevät puolestaan pienempien tukkukauppiaiden kanssa.

224 Ensimmäisestä NERA-kertomuksesta, jota komissio ei tältä osin ole riitauttanut, seuraa, että Legrandin arvioiden mukaan Italian vastaanottopään sähkölaitteiden markkinoilla toimii noin 800 tukkukauppiasta.

225 Lisäksi 63 perustelukappaleesta ilmenee, että ne paikalliset tukkukauppiaat, joilta asentajat tekevät hankintansa, eivät välttämättä ole kansainvälisten tukkukauppiaiden tytäryhtiöitä.

226 Samoin perustein ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei myöskään voi katsoa toteen näytetyksi sitä komission 676 perustelukappaleessa esittämää väitettä, jonka mukaan uudella ryhmittymällä "représentera une part importante du chiffre d'affaires des grossistes et, par voie de conséquence, une part importante du montant de leurs achats dans la plupart des États membres de l'EEE (voir de plus ci-dessus le tableau 31)" (on merkittävä osuus tukkukauppiaiden liikevaihdosta ja näin ollen merkittävä osuus näiden suorittamien ostojen määrästä suurimmassa osassa ETA:n jäsenvaltioita (ks. jäljempänä taulukko 31)).

227 Toisin kuin komissio väittää 637 perustelukappaleessa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei myöskään voi hyväksyä sitä näkemystä, jonka mukaan sulautumassa syntyvä yritys saisi Yhdistyneen kuningaskunnan sähkönjakelutuotteiden markkinoilla etuoikeutetun pääsyn jakelukanavaan sillä perusteella, että sen osuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhden kaikkein merkittävämmän tukkukauppiaan toteuttamasta sähkönjakelutuotteiden myynnistä on 10-20 prosenttia, kun taas toiseksi suurimman toimittajan osuus kyseisen tukkukauppiaan myynnistä on alle 10 prosenttia.

228 Schneider-Legrand-konsernin ja toiseksi suurimman toimittajan välinen ero on epämääräinen, koska se voi olla alle 1 prosenttia tai yli 19 prosenttia, joten sitä ei voida ottaa huomioon luotettavana osoituksena etuoikeutetusta pääsystä jakelukanavaan.

229 Samasta syystä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei voi hyväksyä 573 perustelukappaleessa tehtyä päätelmää, jonka mukaan Schneider-Legrand-konserni on Espanjassa suhteellisesti merkittävämpi kuin sen kilpailijat, kun otetaan huomioon ne välit, joilla pienjännitelaitteiden markkinoiden tärkeimpien toimijoiden osuudet [A:n]* myynnistä vaihtelevat ja jotka on mainittu taulukossa 31, jossa esitetyt markkinaosuuksien vaihteluvälit ovat aivan yhtä epätarkkoja.

230 Tämän johdosta uuden yrityksen tukkukauppiaiden kannalta väistämätöntä luonnetta tai tukkukauppiailta puuttuvaa mahdollisuutta kohdistaa kyseiseen yritykseen kilpailupainetta ei ole pätevästi näytetty toteen.

231 Kanneperuste on näin ollen todettava perustelluksi.

Viides kanneperuste, joka koskee sen analyysin puutteellisuutta, joka on tehty ilmoitetun keskittymän vaikutuksista niihin eri kansallisiin alakohtaisiin markkinoihin, joita komission esittämissä väitteissä tarkoitetaan

- Asianosaisten lausumat

232 Schneider katsoo, että komission Euroopan tasolla tekemä analyysi ilmoitetun keskittymän vaikutuksista on johtanut siihen, että komissio on korvannut sulautumassa syntyvän yrityksen asemaa kaikilla keskittymän vaikutusalaan kuuluvilla kansallisilla markkinoilla koskevan analyysin yleisillä seikoilla. Tällaisen analyysin suorittamisen sijasta komissio on antautunut esittämään yleisiä seikkoja uuden yrityksen ylivoimaisesta tuotevalikoimasta ja merkkiyhdistelmästä. Komissio on todellisuudessa ekstrapoloinut keskittymästä seuraavan kilpailutilanteen Ranskan alakohtaisilla markkinoilla muille kansallisille tuotemarkkinoille.

233 Komission mukaan keskittymää koskeva analyysi on rakennettu siten, että siinä esitetään ryhmittäin eri keskittymän vaikutusalaan kuuluvia markkinoita koskevat väitteet, joskin sellaisilla eri tasoilla ja sellaisten eri menetelmien mukaan, jotka on huolellisesti selkeytetty. Yleinen esitys ei ole vääristänyt kutakin ilmoitetun keskittymän vaikutusalaan kuuluvia markkinoita koskevaa myöhempää analyysiä vaan se on tämän lisäksi myös selventänyt hyödyllisesti kustakin näistä markkinoista tehtyä kilpailuanalyysiä.

- Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

234 Seitsemättä kanneperustetta koskevassa vastauksessaan (ks. jäljempänä 304 kohta) komissio väittää, että taulukolla 30 (ks. edellä 165 kohta) pyritään osoittamaan, että uusi yritys saa kaikilla ilmoitetun keskittymän vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla huomattavaa kilpailuetua siitä, että samoilla maantieteellisillä markkinoilla sillä on vahva asema sellaisilla muilla tuotemarkkinoilla, joilla samat tukkukauppiaat toimivat (567-578 perustelukappale).

235 Ottaessaan huomioon tämän taloudellista vahvuutta osoittavan seikan, joka perustuu siihen pienjännitelaitteiden valikoimaan, jonka sulautumassa syntyvä yritys tarjoaa tukkukauppiaille, komissio on nojautunut asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 1 kohdan b alakohtaan, kuten sen suullisessa käsittelyssä antamista vastauksista ilmenee.

236 Tässä säännöksessä tarkennetaan todella, että arvioidessaan keskittymän soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa huomioon asianomaisten yritysten pääsyn toimitusmarkkinoille ja näin ollen niiden pääsyn jakelukanavaan.

237 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo kuitenkin, ettei komissio ole arvioinnissaan, joka koskee uuden yrityksen taloudellista vahvuutta kaikilla niistä kansallisista alakohtaisista markkinoista, joihin keskittymä vaikuttaa ja jotka on lueteltu päätöksen 782 ja 783 perustelukappaleessa, ottanut kyseistä seikkaa asianmukaisesti lukuun niiden jälleenmyynnin rakennetta koskevan analyysin puutteellisuuksien ja ristiriitaisuuksien vuoksi, jotka on todettu tutkittaessa neljättä kanneperustetta.

238 Näiden puutteiden johdosta ei voida katsoa osoitetuksi, että sulautumassa syntyvällä yrityksellä olisi kaikilla niillä kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, joihin ilmoitettu keskittymä vaikuttaa, mahdollisuus pakottaa tukkukauppiaat jälleenmyymään sellaisia muita sen valikoimaan kuuluvia tuotteita, joita nämä eivät tähän mennessä ole myyneet.

239 Lisäksi se, että komissio katsoo Schneider-Legrand-ryhmän tuotevalikoiman olevan ainutlaatuinen, perustuu niiden erityyppisten pienjännitelaitteiden abstraktiseen yhteenlaskuun, joita konserni tarjoaisi koko ETA:n alueella, eikä sen tuotevalikoiman arviointiin, jonka kyseinen konserni todella tarjoaisi kaikilla niillä kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, joihin ehdotettu keskittymä vaikuttaa ja joita päätöksen 782 ja 783 perustelukappaleessa esitetyt väitteet koskevat.

240 Kuten edellä on korostettu, komissio nimittäin katsoo, että ilmoitetun keskittymän johdosta osapuolilla on mahdollisuus "combiner les positions fortes de Schneider dans les pays nordiques pour ce qui est des équipements électriques situés en aval des tableaux terminaux avec celles de Legrand dans le sud de l'Europe" (yhdistää Schneiderin vahvat asemat Pohjoismaissa ryhmäkeskuksista myötävirtaan sijaitsevien laitteiden markkinoilla Legrandin vahvoihin asemiin Etelä-Euroopassa) ja tukea Schneiderin vahvaa asemaa "sur toutes les catégories de tableaux de distribution électrique" (kaikkien sähkönjakokeskusten ryhmien markkinoilla) "forte présence de Legrand sur l'ensemble des produits en aval" (Legrandin vahvaan asemaan kaikilla myötävirtaan sijaitsevien tuotteiden markkinoilla) (550 perustelukappale). Sulautumassa syntyvällä yrityksellä olisi siten komission mukaan täydellinen tuotemerkkivalikoima, joka kattaa kaikki jakokeskuksista myötävirtaan sijaitsevien sähkölaitteiden markkinat (654 perustelukappale).

241 Toisin kuin edellä mainitun 654 perustelukappaleen perusteella voitaisiin kuvitella, päätöksestä ei kuitenkaan seuraa, että yhdistetty yritys tarjoaisi välttämättä kaikilla niistä kansallisista markkinoista, joita päätöksen 782 ja 783 perustelukappaleessa luetelluilla väitteillä tarkoitetaan, täydellisen valikoiman pienjännitelaitteita.

242 Edellä 173 kohdassa esitetystä taulukosta 35 ilmenee siten, ettei Schneider-Legrand-ryhmä edes toimi tietyillä vastaanottopään sähkölaitteiden markkinasegmenteillä Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa. Erityisesti on todettava, ettei Schneider-Legrand-konserni toimi valvontajärjestelmien segmentillä edes Ranskassa.

243 On ilmeistä, että komissio on rekonstruoinut sulautumassa syntyvän yrityksen tuotevalikoiman maiden rajat ylittävällä tavalla. Kyseisen abstraktin valikoiman ei voida kuitenkaan katsoa pätevästi osoittavan sitä taloudellista vahvuutta, joka kyseisellä yrityksellä olisi kaikilla niillä eri kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla, joihin keskittymä vaikuttaa.

244 On nimittäin selvää, että valmistajien myymistä ja tukkukauppiaiden ostamista tuotevalikoimista päätetään melkein kokonaan kansallisella tai alueellisella tasolla (edellä mainittu 223 perustelukappale).

245 Sitä paitsi sen lisäksi, ettei taulukossa 30 esimerkiksi mainita uuden yrityksen kilpailijoilla keskittymän vaikutusalaan kuuluvilla kansallisilla alakohtaisilla markkinoilla olevien markkinaosuuksien suuruutta tai niiden hajaantumista, kyseisessä taulukossa esitetään ainoastaan laajasti ne välit, joilla markkinaosuudet vaihtelevat, sellaisten riittävän tarkasti määritettyjen markkinaosuuksien sijasta, joiden perusteella yksin voidaan mitata kyseisen yrityksen taloudellisen vahvuuden todellinen arvo. Sama koskee tau