Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) tuomio 25 päivänä lokakuuta 2002. - Tetra Laval BV vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kilpailu. - Asia T-5/02.



Oikeustapauskokoelma 2002 sivu II-04381



Tiivistelmä

Asianosaiset

Tuomion perustelut

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

1. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Hallinnollinen menettely - Oikeus tutustua asiakirjoihin - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen - Puolustautumisoikeuksien loukkaamisen edellytys

(Neuvoston asetus N:o 4064/89)

2. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Hallinnollinen menettely - Oikeus tutustua asiakirjoihin - Yksityiskohtaiset säännöt - Komission toimivalta arvioida omasta aloitteestaan luottamuksellisten tietojen levittämisen vaaraa - Velvollisuus perustella rajoitukset, jotka koskevat oikeutta tutustua asiakirjoihin - Velvollisuuden laajuus

(EY 287 artikla; neuvoston asetus N:o 4064/89; komission asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 1 ja 2 kohta)

3. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Komission suorittama tutkinta - Taloudellisten seikkojen arviointi - Harkintavalta - Tuomioistuinvalvonnan rajat

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artikla)

4. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Yrityskeskittymät, joilla ei luoda eikä vahvisteta määräävää markkina-asemaa

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

5. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Konglomeraattityyppisen yrityskeskittymän käsite - Arviointi muuntyyppisiin yrityskeskittymiin sovellettavien perusteiden avulla - Sen todennäköisyyden huomioon ottaminen, että viitemarkkinoilla luodaan vipuvaikutuksen kautta yhden yrityskeskittymään osallistuvan yrityksen määräävä markkina-asema tai vahvistetaan sitä - Sallittavuus - Komission mahdollisuus tukeutua yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yksikön ennakoitavissa oleviin menettelytapoihin - Edellytykset - Tarkan tutkimuksen esittäminen, jota tukevat pitävät todisteet

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

6. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Konglomeraattityyppinen yrityskeskittymä - Yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yksikön sellaisten ennakoitavissa olevien menettelytapojen huomioon ottaminen, jotka saattavat jo sellaisenaan merkitä olemassa olevan määräävän aseman väärinkäyttöä - Sallittavuus - Komission velvollisuus arvioida tämän todennäköisyyttä tällaisiin menettelytapoihin ryhtymiseen liittyvien vaarojen kannalta ja ilmoituksen tehneiden osapuolten tältä osin tekemien sitoumusten kannalta

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

7. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Sen todennäköisyyden huomioon ottaminen, että viitemarkkinoilla luodaan vipuvaikutuksen kautta yhden yrityskeskittymään osallistuvan yrityksen määräävä markkina-asema tai vahvistetaan sitä - Vipuvaikutuksen huomioon ottaminen kahden teknisesti toisensa korvaavan tuotteen markkinoiden välillä - Sallittavuuden edellytys

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

8. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Määräävää markkina-asemaa vahvistavan potentiaalisen, mutta lisääntyvässä olevan kilpailun poistamisen tai merkittävän vähentämisen huomioon ottamisen sallittavuus - Komission velvollisuus tukeutua pitäviin todisteisiin väitetystä vahvistumisesta

(Neuvostona asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

9. Kilpailu - Yrityskeskittymät - Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi - Sen todennäköisyyden huomioon ottaminen, että viitemarkkinoilla luodaan yhden yrityskeskittymään osallistuvan yrityksen määräävä markkina-asema tai vahvistetaan sitä - Sen vaikutuksen huomioon ottaminen, joka potentiaalisen, lähimarkkinoilta peräisin olevan kilpailun vähentymisellä on viitemarkkinoilla - Sallittavuus

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 1, 2 ja 3 kohta)

Tiivistelmä

1. Yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita, jotka koskevat oikeutta saada tietoa komission asiakirjoista, on sovellettava yrityskeskittymien valvonnasta annetussa neuvoston asetuksessa N:o 4064/89 tarkoitettuihin menettelyihin, vaikka näiden periaatteiden noudattamisen vastapainoksi saatetaankin kohtuudella asettaa kyseiseen asetukseen yleisesti liittyvä asian joutuisan käsittelyn vaatimus. Näillä periaatteilla pyritään takaamaan puolustautumisoikeuksien tehokas käyttö, ja niiden loukkaaminen päätöksentekoa edeltävän menettelyn aikana voi periaatteessa johtaa päätöksen kumoamiseen, jos asianomaisen yrityksen puolustautumisoikeuksia on loukattu.

Puolustautumisoikeuksia on loukattu, kun komission asiakirja-aineistossa olevien asiakirjojen salaaminen on voinut vaikuttaa kantajan vahingoksi menettelyn kulkuun ja päätöksen sisältöön.

( ks. 89-91 kohta )

2. Siltä osin kuin on kyse kolmansien osapuolten komission esittämiin tiedonsaantipyyntöihin antamista vastauksista, pelkästään se seikka, että yrityskeskittymien valvonnasta annetussa asetuksessa N:o 4064/89 säädetyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista annetun asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdassa asetetaan jokaiselle kolmannelle osapuolelle, joka vaatii luottamuksellista käsittelyä, velvoite merkitä selvästi vastauksestaan ne osat, jotka se katsoo olevan luottamuksellisia, ei estä komissiota kyseisen artiklan 1 kohdan ja EY 287 artiklan päämäärän mukaisesti arvioimasta omasta aloitteestaan, voivatko tiettyjen menettelyyn osallistuneiden kolmansien osapuolten liikesalaisuudet tai muut luottamukselliset tiedot olla vaarassa paljastua, mikäli annetaan täydellinen oikeus tutustua sellaisten muiden kolmansien osapuolten antamiin vastauksiin, jotka eivät itse ole vaatineet tällaista kohtelua.

Komission tehtävänä on kuitenkin käsitellessään ilmoittajan esittämää pyyntöä saada tutustua asiakirja-aineistoon perusteltava ainakin asetuksen N:o 4064/89 18 artiklan 1 kohdan mukaiseen neuvoa-antavan komitean kuulemiseen asti kaikki tätä tutustumisoikeutta koskevat rajoitukset, koska kaikkia tästä oikeudesta tehtäviä poikkeuksia on tulkittava suppeasti erityisesti silloin, kun komissio suunnittelee ilmoitetun yrityskeskittymän kieltämistä.

Tältä osin asetuksen N:o 4064/89 yleiselle rakenteelle ominainen joutuisuuden vaatimus ei itsessään voi olla hyväksyttävä perustelu sille, miksi komissio on evännyt tilaisuuden tutustua sellaiseen markkinatutkimukseen annettuihin vastauksiin, joka on tehty ilmoituksen tehneen osapuolen antamista sitoumuksista. Mikäli komissiolla ei ole riittävästi aikaa pyytää kyselyyn vastanneilta julkista toisintoa näistä vastauksista asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sillä on joka tapauksessa velvollisuus ilmoittaa ilmoituksen tehneelle osapuolelle, miksi näiden vastaajien, jotka ovat pelkästään vaatineet luottamuksellista käsittelyä toimittamatta vastauksistaan julkista toisintoa, kostotoimia tai muita kohtalokkaita tai ei-toivottuja seurauksia koskevien pelkojen luonne ja laajuus ovat riittävä perustelu sille, että tilaisuus tutustua näihin vastauksiin ja myös julkiseen toisintoon evättiin. Vaikka yrityskeskittymään liittyvän menettelyn toisen vaiheen hyvin lyhyet määräajat saattavat käytännön syistä ja erityisesti silloin, kun esitetään useita luottamuksellista käsittelyä koskevia vaatimuksia, olla hyväksyttävä perustelu laatia ei-luottamuksellisia lyhennelmiä, komissiolla on edelleen kuitenkin velvollisuus perustella, miksi se on evännyt yleisesti tilaisuuden tutustua näihin vastauksiin. Tämä velvollisuus pätee erityisesti sellaisiin vastauksiin, jotka on annettu esittämättä ainakaan virallisesti minkäänlaista luottamuksellista käsittelyä koskevaa vaatimusta.

( ks. 101, 102 ja 105 kohta )

3. Yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 aineellisissa säännöksissä ja erityisesti sen 2 artiklassa komissiolle annetaan tietty harkintavalta erityisesti taloudellisten seikkojen arvioinnissa. Näin ollen tällaisen toimivallan käytön tuomioistuinvalvonnassa, jolla on olennainen merkitys keskittymiä koskevien säännösten täsmentämisessä, on otettava huomioon se harkintavalta, joka komissiolle annetaan keskittymiä koskevissa taloudellisluonteisissa oikeussäännöissä.

( ks. 119 kohta )

4. Yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltumattomiksi on julistettava yrityskeskittymät, joilla luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy. Komission on sitä vastoin julistettava ilmoitettu kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluva keskittymä yhteismarkkinoille soveltuvaksi, kun kyseisen säännöksen mukaiset kaksi arviointikriteeriä eivät täyty. Jos keskittymällä ei luoda eikä vahvisteta määräävää markkina-asemaa, se on siten hyväksyttävä ilman, että on tarpeen tutkia keskittymän vaikutuksia toimivaan kilpailuun.

( ks. 120 kohta )

5. Konglomeraattityyppiset keskittymät eli ne, jotka on toteutettu sellaisten yritysten kesken, jotka eivät pääasiallisesti kilpaile tällä hetkellä keskenään suoraan eivätkä ole tavarantoimittajia ja asiakkaita, eivät aiheuta todellisia horisontaalisia päällekkäisyyksiä yrityskeskittymän osapuolten toimintojen eivätkä näiden osapuolten välisten vertikaalisten suhteiden välille sanan varsinaisessa merkityksessä. Näin ollen ei voida olettaa, sillä seurauksella, että ne olisi kiellettävä, että tällaisilla yrityskeskittymillä olisi kilpailunvastaisia vaikutuksia. Jotta ne voitaisiin kieltää, yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 3 kohdassa asetettujen kahden edellytyksen on täytyttävä samalla tavoin kuin muiden yrityskeskittymien osalta.

Tältä osin vaikka onkin totta, että eri markkinoilla toimivien yritysten välinen yrityskeskittymä ei yleensä ensi arviolta johda jo toteutumisajankohdastaan lukien määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen sen johdosta, että sulautuman osapuolten markkinaosuudet lasketaan yhteen, koska ne merkitykselliset seikat, jotka liittyvät kilpailijoiden suhteellisiin asemiin tietyillä markkinoilla, sijaitsevat yleensä nimenomaan näillä markkinoilla, voi kuitenkin käydä niin, että markkinoiden ulkopuoliset tekijät vaikuttavat näiden markkinoiden kilpailunedellytyksiin. Asianlaita on näin tilanteessa, jossa relevantit markkinat ovat läheisiä, ja toisella yrityskeskittymän osapuolista on jo määräävä asema niistä toisilla, jos tässä järjestelyssä yhtyvillä voimavaroilla ja kapasiteeteilla luodaan välittömästi sellaiset edellytykset, että uusi yksikkö kykenee vipuvaikutuksen kautta valtaamaan verrattain pian määräävän aseman toisilla markkinoilla.

Mikäli komissio kykenee konglomeraattityyppisen yrityskeskittymän vaikutuksista tekemässään ennusteessa osoittamaan, että määräävä asema kaiken todennäköisyyden mukaan luotaisiin tai sitä vahvistettaisiin verrattain pian ja että sen seurauksena tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla rajoitettaisiin merkittävästi, on se kiellettävä.

Kuitenkin tilanteessa, jossa määräävän aseman luominen tai vahvistaminen toisilla markkinoilla ei johdu välittömästi yrityskeskittymästä vaan toteutuu vasta tietyn ajan jälkeen ja perustuu toimenpiteisiin, joita uusi yksikkö toteuttaa ensimmäisillä markkinoilla, joilla sillä jo on määräävä asema, eli jossa määräävää asemaa ei luoda tai vahvisteta yrityskeskittymästä itsestään johtuvalla rakenteella vaan tulevilla toimenpiteillä, komission on, jos se aikoo kieltää yrityskeskittymän, tutkittava erityisen huolellisesti seikkoja, jotka vaikuttavat merkityksellisiltä arvioitaessa suunnitellun konglomeraattityyppisen yrityskeskittymän kilpailunvastaisia vaikutuksia kilpailuun viitemarkkinoilla ja sen on esitettävä vahvat todisteet tutkimuksensa tueksi.

( ks. 142-155 kohta )

6. Vaikka yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 mukaan yrityskeskittymät, joilla luodaan määräävä markkina-asema, jolla on huomattavia kilpailunvastaisia vaikutuksia, tai joilla vahvistetaan sitä, on kiellettävä, näissä edellytyksissä ei edellytetä väärinkäytön ja siten yrityskeskittymän tuloksena syntyvän yksikön lainvastaisen käyttäytymisen toteennäyttämistä. Vaikka ei siis voida olettaa, että konglomeraattityyppisen yrityskeskittymän osapuolet eivät aio noudattaa yhteisön oikeutta, komissio ei voi poissulkea tällaista mahdollisuutta yrityskeskittymiä valvoessaan. Jos komissio tällaisen yrityskeskittymän vaikutuksia tutkiessaan nojautuu odotettavissa oleviin menettelytapoihin, jotka saattavat jo sellaisenaan merkitä olemassa olevan määräävän aseman väärinkäyttöä, sen on siten arvioitava, onko näitä menettelytapoja koskevasta kiellosta huolimatta todennäköistä, että järjestelyssä syntyvä yksikkö menettelee näin, vai onko tällainen strategia sitä vastoin menettelytavan lainvastaisuuden ja/tai sen paljastumisriskin vuoksi epätodennäköinen. Vaikka tällaisen arvioinnin yhteydessä on asianmukaista ottaa huomioon kilpailunvastaisten menettelytapojen toteuttamista edistävät tekijät, joita yrityskeskittymällä luotuun tilanteeseen voi liittyä, komission on myös tutkittava, missä määrin näiden edistävien tekijöiden vaikutusta pienentää tai ne jopa poistaa kyseisten menettelytapojen lainvastaisuus, niiden paljastumisen todennäköisyys, sekä yhteisön että kansallisen tason toimivaltaisten viranomaisten valvonta ja niistä mahdollisesti seuraavat rahamääräiset seuraamukset. Se, että ilmoituksen tekevä osapuoli ehdottaa sitoumuksia, jotka liittyvät sen tulevaan käyttäytymiseen, on myös tekijä, joka komission on välttämättä otettava huomioon arvioidessaan sitä, onko todennäköistä, että uusi yksikkö käyttäytyy siten, että määräävän aseman syntyminen yksillä tai useammilla relevanteilla markkinoilla on mahdollista.

( ks. 159 ja 161 kohta )

7. Ei voida sulkea pois sitä, että vipuvaikutus voi vaikuttaa markkinoilta toisille, kun ensimmäisille markkinoille kuuluva tuote ja toisille markkinoille kuuluva tuote ovat vain toisensa teknisesti korvaavia tuotteita. Tällaista vaikutusta voidaan hyödyntää, mikäli kyseiset tuotteet ovat sellaisia, että asiakkaan mielestä on mahdollista käyttää niitä samaan aikaan samaan tarkoitukseen.

( ks. 196 kohta )

8. Kun komissio nojautuu potentiaalisen kilpailun poistamiseen tai merkittävään vähentämiseen, myös sellaisen kilpailun, joka on lisääntymässä, perustellakseen ilmoitetun yrityskeskittymän kieltämistä, yksilöityjen määräävän aseman vahvistamisen osatekijöiden on perustuttava pitäviin todisteisiin. Vaikka se, että ostajayrityksellä on jo erittäin selvä määräävä asema asianomaisilla markkinoilla, onkin tärkeä seikka, se ei ole riittävä perustelu sille päätelmälle, että tämän yrityksen kohtaaman potentiaalisen kilpailun vähentyminen vahvistaa sen asemaa.

( ks. 312 kohta )

9. Ottaen huomioon yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 1 kohdassa asetetut perusteet, joita komission on noudatettava arvioidessaan yrityskeskittymää, komissio ei ole tehnyt virhettä tutkiessaan, mikä merkitys on sillä, että lähimarkkinoilta peräisin oleva potentiaalinen kilpailu viitemarkkinoilla vähenee.

( ks. 323 kohta )

Asianosaiset

Asiassa T-5/02,

Tetra Laval BV, kotipaikka Amsterdam (Alankomaat), edustajinaan asianajajat A. Vandencasteele, D. Waelbroeck, A. Weitbrecht ja S. Völcker,

kantajana,

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään A. Whelan ja P. Hellström, prosessiosoite Luxemburgissa,

vastaajana,

jossa kantaja vaatii yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan 30 päivänä lokakuuta 2001 tehdyn komission päätöksen K(2001) 3345 lopullinen, jolla yrityskeskittymä julistettiin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja ETA-sopimuksen kanssa yhteensopimattomaksi (asia COMP/M.2416 - Tetra Laval / Sidel),

EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (ensimmäinen jaosto),

toimien kokoonpanossa: presidentti B. Vesterdorf sekä tuomarit J. Pirrung ja N. J. Forwood,

kirjaaja: hallintovirkamies D. Christensen,

ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 3. ja 4.7.2002 pidetyssä suullisessa käsittelyssä esitetyn,

on antanut seuraavan

tuomion

Tuomion perustelut

Asiaa koskeva lainsäädäntö

1 Yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 (EYVL L 395, s. 1), sellaisena kuin se on oikaistuna (EYVL 1990, L 257, s. 13) ja muutettuna 30.6.1997 annetulla neuvoston asetuksella N:o 1310/97 (EYVL L 180, s. 1; jäljempänä asetus), säädetään järjestelmästä, jonka mukaisesti komissio valvoo yrityskeskittymiä, jotka ovat asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla "yhteisönlaajuisia".

2 Asetuksen 2 artiklassa säädetään seuraavaa:

"1. Arvioitaessa, soveltuvatko keskittymät, joihin tätä asetusta sovelletaan, yhteismarkkinoille, noudatetaan seuraavia säännöksiä.

Arvioinnissa komissio ottaa huomioon:

a) tarpeen ylläpitää ja kehittää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla muun muassa kaikkien kyseessä olevien markkinoiden rakenteen sekä yhteisön alueelta ja sen ulkopuolelta olevien yritysten todellisen ja mahdollisen kilpailun kannalta;

b) keskittymään osallistuvien yritysten aseman markkinoilla ja niiden taloudellisen ja rahoituksellisen vahvuuden, tavarantoimittajien ja käyttäjien käytettävissä olevat valintamahdollisuudet, heidän pääsynsä hankinta- ja toimitusmarkkinoille, oikeudelliset ja muut markkinoillepääsyn esteet, asianomaisten tavaroiden tai palvelujen tarjonnan ja kysynnän kehityksen, väli- ja loppukäyttäjien edut sekä kehityksen teknisessä ja taloudellisessa edistyksessä, jos se on käyttäjille eduksi eikä estä kilpailua.

2. Keskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jollei sillä luoda tai vahvisteta sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy.

3. Keskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos sillä luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy.

- - "

3 Asetuksen 4 artiklassa edellytetään, että osapuoli tai osapuolet, jotka ovat saaneet määräysvallan tai yhteisen määräysvallan toisesta yrityksestä, ilmoittavat keskittymästä komissiolle viikon kuluessa toimenpiteen loppuun saattamisesta, kun taas komission on asetuksen 6 artiklan 1 kohdan nojalla tutkittava ilmoitus "heti sen saatuaan". Kun asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohtaa luetaan yhdessä sen 10 artiklan 1 kohdan kanssa, siinä säädetään, että jos komissio toteaa, että ilmoitettuun keskittymään sovelletaan asetusta ja että "sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on vakavia epäilyjä" se päättää menettelyn aloittamisesta kuukauden kuluessa tai enintään kuuden viikon kuluessa.

4 Mikäli menettely aloitetaan ilmoituksen perusteella, komission päätöksentekovaltuuksiin sovelletaan asetuksen 8 artiklaa. Kyseisen säännöksen 3 kohdassa säädetään, että "kun komissio toteaa, että ilmoitettu keskittymä on 2 artiklan 3 kohdassa määritellyn arviointikriteerin mukainen - - , se julistaa päätöksellään keskittymän yhteismarkkinoille soveltumattomaksi". Asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, että tällaiset päätökset "on tehtävä neljän kuukauden kuluessa päivästä, jona menettely aloitetaan".

5 Vaikka asetuksen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että keskittymää ei saa toteuttaa ennen kuin siitä on tehty ilmoitus tai ennen kuin se on todettu yhteismarkkinoille soveltuvaksi, asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaan komissiolle ilmoitetun julkisen osto- tai vaihtotarjouksen toteuttamista voidaan jatkaa "ellei ostaja käytä kysymyksessä oleviin osakkeisiin tai osuuksiin liittyvää äänioikeuttaan taikka käyttää sitä vain säilyttääkseen näiden sijoitusten täyden arvon ja komission 4 kohdan nojalla myöntämällä poikkeusluvalla".

6 Asianosaisten ja muiden kuulemista koskevassa asetuksen 18 artiklassa säädetään seuraavaa:

"1. Ennen 7 artiklan 4 kohdassa, 8 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tai 3-5 kohdassa taikka 14 tai 15 artiklassa tarkoitetun päätöksen tekemistä komission on menettelyn jokaisessa vaiheessa neuvoa-antavan komitean kuulemiseen asti varattava niille henkilöille, yrityksille ja yritysten yhteenliittymille, joita asia koskee, tilaisuus esittää huomautuksensa niitä vastaan esitetyistä väitteistä.

- -

3. Komissio saa perustaa päätöksensä vain niihin vastaväitteisiin, joista osapuolet ovat voineet esittää huomautuksensa. Menettelyssä on taattava oikeus puolustautumiseen. Ainakin välittömillä asianosaisilla on oltava tilaisuus tutustua asiakirjavihkoon rajoituksin, jotka johtuvat yritysten oikeutetuista eduista sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta.

- - "

7 Yrityskeskittymien valvonnasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 säädetyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista 1 päivänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 447/98 (EYVL L 61, s. 1) 13 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:

"Ilmoitettuaan väitteensä ilmoituksen tekeville osapuolille komissio antaa niille pyynnöstä mahdollisuuden tutustua asiakirjoihin, jotta ne voivat toteuttaa puolustautumisoikeuksiaan.

Komissio antaa pyynnöstä myös muille asianosaisille, joille esitetyt vastaväitteet on annettu tiedoksi, mahdollisuuden tutustua asiakirjoihin siinä määrin kuin se on niille tarpeellista huomautusten esittämiseksi."

8 Asetuksen N:o 447/98 17 artiklassa, joka on otsikoitu "Luottamukselliset tiedot", säädetään seuraavaa:

"1. Koottuja tietoja, mukaan lukien liiteasiakirjoja, ei saa ilmaista tai asettaa saataville, jos niissä on jonkun henkilön tai yrityksen liikesalaisuuksia, mukaan lukien ilmoituksen tekevät osapuolet, muut asianosaiset tai kolmannet, tai luottamuksellisia tietoja, joiden paljastamista komissio ei pidä asian käsittelyn kannalta tarpeellisena, taikka jos kyseessä ovat hallinnon sisäiset asiakirjat.

2. Jokaisen osapuolen, joka toimittaa huomautuksensa tämän luvun säännösten nojalla, on merkittävä selvästi kaikki aineisto, jonka se katsoo olevan luottamuksellista, perusteltava merkintänsä ja toimitettava aineistosta erillinen julkinen toisinto komission asettamassa määräajassa."

Käsiteltävän asian taustaa

9 Tetra Laval SA, joka on Ranskan oikeuden mukaan perustettu, Tetra Laval -konserniin kuuluvan rahoitusyhtiö Tetra Laval BV:n kokonaan omistama yksityinen yhtiö (jäljempänä Tetra tai kantaja) teki 27.3.2001 Tetra Laval -konsernin lukuun julkisen ostotarjouksen kaikista liikkeessä olevista Ranskan pörssissä noteeratun Sidel SA -yrityksen osakkeista. Tetra Laval SA osti samana päivänä noin 9,75 prosenttia Sidelin osakepääomasta Azeolta (5,56 prosenttia) ja Sidelin johdolta (4,19 prosenttia).

10 Ostotarjous tehtiin käteisellä hintaan 50 euroa osakkeelta ja Ranskan oikeuden mukaisesti ehdottomana. Sidelin hallitus suositteli yksimielisesti tarjouksen hyväksymistä, ja myös Sidelin enemmistöosakkaat hyväksyivät tarjouksen. Pörssioperaatioiden valvontaelin antoi 11.4.2001 hyväksymisensä Tetra Laval SA:n ja Sidelin yhteistarjousasiakirjalle ("joint offer document"). Kun tarjous oli julkaistu 14.4.2001, se avattiin virallisesti 17.4. ja 22.5.2001 väliseksi ajaksi. Sen mukaan Tetra SA:n osakkeet noteerattaisiin uudelleen 11.6.2001 alkavalla viikolla asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisin rajoituksin, mikäli tarjous menestyisi.

11 Tetra sai tämän tarjouksen perusteella noin 81,3 prosenttia Sidelin liikkeessä olleista osakkeista. Tarjouksen päättämisen jälkeen kantaja sai vielä muutamia osakkeita lisää, joten sillä on tällä hetkellä hallussaan noin 95,20 prosenttia Sidelin osakkeista ja 95,93 prosenttia äänioikeuksista.

12 Tetraan kuuluu muun muassa yritys Tetra Pak, joka valmistaa lähinnä nestemäisten elintarvikkeiden pahvipakkauksia, ja Tetra Pak on kyseisellä alalla johtava yritys maailmassa. Tetralla on myös vähäisempää toimintaa muovipakkausten alalla, lähinnä "pakkaustoimittajana" (se valmistaa ja toimittaa tyhjiä pakkauksia tuottajille, jotka täyttävät ne itse) erityisesti polyetyleeni high density -muovista (jäljempänä PEHD) valmistettujen pakkausten alalla.

13 Sidel suunnittelee ja valmistaa pakkaamislaitteita ja -järjestelmiä, muun muassa niin sanottuja "Stretch Blow Moulding" -koneita ("venytys, puhallus, muovaus"; jäljempänä SBM-koneet), joita käytetään polyetyleenitereftalaatista (jäljempänä PET) valmistettujen muovipullojen valmistuksessa. Se on markkinajohtaja SBM-koneiden valmistuksessa ja toimituksissa koko maailmassa. Sen toimintaan kuuluu myös suojakäsittelytekniikka, jolla pyritään saamaan PET kaasun ja valon vaikutuksille aroille tuotteille sopivaksi, ja PET-pullojen sekä vähemmässä määrin PEHD-pullojen täyttökoneiden valmistus.

14 Komissio vastaanotti 18.5.2001 ilmoituksen järjestelyistä, joiden perusteella Tetra sai osuutensa Sidelistä.

15 Asianosaisten kesken on kiistatonta, että kyseiset järjestelyt (jäljempänä yrityskeskittymä tai ilmoitettu järjestely) muodostavat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun ostotilanteen ja että tämä yrityskeskittymä on asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteisönlaajuinen.

16 Koska komissio katsoi, että yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja yhteensopivuudesta Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen kanssa oli vakavia epäilyjä, se päätti 5.7.2001 aloittaa asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun perusteellisemman menettelyn.

17 Komissio osoitti 7.9.2001 Tetralle ja Sidelille väitetiedoksiannon asetuksen 18 artiklan mukaisesti ja esitti siinä syyt, joiden vuoksi se ensi arviolta katsoi, että ilmoitettu järjestely oli kiellettävä. Kantaja vastasi kyseiseen tiedoksiantoon 21.9.2001.

18 Täydentävä väitetiedoksianto, joka koski erityisesti Tetran toimintaa PEHD-alalla, osoitettiin Tetralle ja Sidelille 24.9.2001, ja kantaja vastasi siihen 1.10.2001.

19 Kantaja ehdotti 25.9.2001 useita asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sitoumuksia korjatakseen ensimmäisessä väitetiedoksiannossa yksilöityjä kilpailulle aiheutuvia ongelmia.

20 Kuulemismenettelyistä vastaava neuvonantaja järjesti asetuksen N:o 447/98 14, 15 ja 16 artiklan mukaisen kuulemisen 26.9.2001.

21 Kantaja antoi 9.10.2001 useita uusia kiinteitä sitoumuksia (jäljempänä sitoumukset), joilla korvattiin 25.9.2001 annetut sitoumukset.

22 Komissio teki 11.10.2001 näitä sitoumuksia koskevan erityisen markkinakyselyn lähettämällä 51 kyselylomaketta kyseisen liiketoiminnan alan eri yrityksille (asiakkaat, pakkaustoimittajat ja kilpailijat) ja odotti vastausta 17.10.2001 mennessä. Se sai 34 vastausta (jäljempänä kyselyyn annetut vastaukset), ja koska se katsoi vastausten olevan kokonaisuutena arvioiden luotettavia, se laati kaksi lyhennelmää, ensimmäisen asiakkaiden ja pakkaustoimittajien vastauksista ja toisen kilpailijoiden vastauksista, joihin ei sisältynyt luottamuksellisia tietoja, ja toimitti ne kantajalle.

23 Komission lopullisen päätöksen luonnosta, joka koski myös sitoumuksia, käsiteltiin keskittymiä käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa sen 19.10.2001 pidetyssä kokouksessa, jossa se myös hyväksyttiin.

24 Komissio julisti 30.10.2001 tehdyllä päätöksellä K(2001) 3345 lopullinen (asia COMP/M.2416 - Tetra Laval / Sidel; jäljempänä riidanalainen päätös) ilmoitetun järjestelyn olevan asetuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumaton ja ETA:n toiminnan kanssa yhteensopimaton.

25 Riidanalainen päätös annettiin Tetralle tiedoksi 6.11.2001.

26 Riidanalaisessa päätöksessä tekemiensä päätelmien sekä 19.11.2001 Tetralle osoitetulla väitetiedoksiannolla aloitetun erillisen hallinnollisen menettelyn perusteella komissio teki 30.1.2002 päätöksen, jossa esitettiin tarvittavat toimenpiteet tehokkaan kilpailun edellytysten palauttamiseksi asetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti (asia COMP/M.2416 - Tetra Laval / Sidel).

Riidanalainen päätös

27 Komissio pyrkii riidanalaisessa päätöksessä selvittämään ilmoitetun järjestelyn yhteensopivuuden yhteismarkkinoiden kanssa ensinnäkin kuvaamalla nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalaa ja tutkimalla tämän jälkeen relevantteja tuotemarkkinoita ja relevantteja maantieteellisiä markkinoita sekä toiseksi esittämällä kilpailuoikeudellisen arviointinsa ilmoitetusta järjestelystä. Tämän selvityksen jälkeen komissio arvioi sitoumusten merkitystä edellä mainitun yrityskeskittymän kilpailuoikeudellisen arvioinnin kannalta.

Nestemäisten elintarvikkeiden pakkausala

28 Komissio katsoo, että "[ilmoitettu] järjestely vaikuttaisi kilpailuun lähinnä nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamisalalla" eli pääasiallisesti nestemäisten maitotuotteiden (jäljempänä maitotuotteet), hedelmämehujen ja nektareiden (jäljempänä mehut), hedelmäaromeilla maustettujen hiilihapottomien juomien (jäljempänä hedelmäaromijuomat) sekä tee- ja kahvijuomien (näistä neljästä tuotteesta käytetään jäljempänä kokonaisuutena nimitystä arat tuotteet) pakkaamisen segmenteillä ja erityisesti tämän alan niillä segmenteillä, joilla osapuolet lähinnä toimivat, eli "muovi, erityisesti PET-pakkaaminen, ja pahvi" (12 perustelukappale). Komission kuvauksen mukaan PET mahdollistaa läpinäkyvien pullojen valmistamisen. Kun tuotteet ovat arkoja hapen ja valon vaikutuksille, PET:tä on parannettava niin sanotun "suojakäsittely"-tekniikan avulla. PET-pakkaaminen on kolmivaiheinen: ensin valmistetaan "muotit", jotka ovat pullojen valmistukseen käytettäviä muoviputkia, sen jälkeen valmistetaan itse pullot SBM-koneilla (ks. edellä 13 kohta) ja lopuksi pullot täytetään (20 perustelukappale). Tämän jälkeen se kuvaa PEHD-materiaalia "sameaksi". PEHD-pakkaamisketju vastaa PET-pakkaamisketjua, mutta siinä tarvitaan ekstruusiopuhallusmuovauskoneita (extrusion blow moulding machines; jäljempänä EBM-koneet) (26 perustelukappale). Toisin kuin pakkaaminen muoviin, pahviin pakkaamisen yhteydessä valmistus, täyttö ja pakkauksen sulkeminen tapahtuu integroidusti samaan aikaan (28 perustelukappale).

29 Komissio erottelee tätä alaa koskevan aikaisemman käytäntönsä mukaisesti toisistaan eri tavoin erityisesti aseptisesti pakatut tuotteet ja ei-aseptisesti pakatut tuotteet, itse pakkaukset ja pakkaamiskoneet sekä tilanteet, joissa nestemäisten elintarvikkeiden valmistajat suorittavat pakkaamisen omissa tiloissaan, ja tilanteet, joissa pakkaustoimittajat suorittavat pakkaamisen (ks. edellä 12 kohta). Viimeksi mainittua erottelua heikentää komission mukaan kuitenkin se, että on olemassa "hole-through-the-wall" -sopimuksia (jäljempänä HTW-sopimukset), joiden nojalla pakkaustoimittaja valmistaa pullot valmistajan tilojen yhteydessä olevissa tiloissa ja siirtää ne valmistajan tiloihin, jotta tämä voi täyttää ne.

Relevantit tuotemarkkinat

30 Koska "[ilmoitettu] järjestely vaikutti lähinnä nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalan kilpailuun", komissio keskitti tutkimuksensa tämän alan niihin segmentteihin, joilla osapuolet pääasiassa toimivat, eli "muovi, erityisesti PET-pakkaaminen, ja pahvi" (12 perustelukappale). Komissio katsoo, että "loppukäytön mukaan tehtävä jaottelu on hyödyllinen tarkasteluväline tutkittaessa nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamislaitteiden markkinoita" (44 perustelukappale). Se myöntää, että "pakkaamisjärjestelmät, joissa käytetään eri materiaaleja, esimerkiksi lasia ja metallitölkkejä, muodostavat kilpailusääntöjen kannalta eri tuotemarkkinat, ja tästä syystä PET-pakkaamisjärjestelmät kuuluvat eri tuotemarkkinoille" (53 perustelukappale). Näin ollen komissio tutkii "näiden kahden materiaalin välistä vuorovaikutusta ja PET:n tulevaa kasvua niissä loppukäytön segmenteissä, joilla on perinteisesti käytetty pahvia" (53 perustelukappale).

31 Koska pahvipakkaus on läpinäkymätön, komissio katsoo, että sitä "voidaan siten käyttää hapen ja valon vaikutuksille arkojen tuotteiden, mutta ei hiilihappoa sisältävien juomien pakkaamiseen". PET-pakkaukset "ovat läpinäkyviä ja soveltuvat hiilihappoa sisältäville juomille, mutta ne eivät tähän saakka ole olleet yhtä asianmukaisia hapen ja valon vaikutuksille arkojen tuotteiden pakkaamiseen" (55 perustelukappale). Komissio korostaa, että "PET on materiaali, joka soveltuu kaikkien sellaisten tuotteiden pakkaamiseen, jotka tähän saakka on pakattu pahviin", eli arkojen tuotteiden pakkaamiseen, ja päättelee tämän perusteella, että "PET:tä voi näin ollen olla korvaava kilpaileva materiaali kaikkien pahviin pakattujen tuotteiden pakkaamiseen" (57 perustelukappale, kursivointi alkuperäistekstissä). Nämä tuotteet eroavat kuitenkin toisistaan, koska "tuotteiden ominaisuudet ovat sellaiset, että pakkaamisratkaisuissa on tehtävä hieman erilaisia valintoja (mehut ovat erittäin happopitoisia, kun taas maitotuotteet eivät, ja hedelmäaromijuomat ja jäätee eivät edellytä niin voimakasta suojakäsittelyä hapen vaikutuksia vastaan kuin mehut)" (58 perustelukappale).

32 Komissio hylkää väitteen, jonka Tetra on esittänyt PET:stä ja tämän materiaalin odotetusta kasvusta arkojen tuotteiden pakkaamisessa ja jonka mukaan "[PET:n] käyttö on erittäin vähäistä eikä se kasva merkittävästi tulevaisuudessa" (59-148 perustelukappale). Se täsmentää tältä osin, että "segmentti, jossa PET on kasvanut voimakkaimmin, on vedet ja hiilihappoa sisältävät juomat, lähinnä sen vuoksi, että lasipakkauksista on siirrytty tähän materiaaliin" ja että "kuluttajat ja tuottajat arvostavat PET:tä" (55 perustelukappale, alaviite 22). Komissio toteaa, että "on jo tällä hetkellä mahdollista pakata tuore maito, aromatisoitu maito, jäätee, tuoreet mehut, pitkään säilyvät mehut (kuumakäsitellyt), hedelmillä aromatisoidut juomat ja urheilujuomat PET:hen ja markkinoida niitä" ja että on vain kaksi segmenttiä, joilla PET:n käytölle on yhtä olemassa teknisiä ongelmia, eli "aseptiset mehut ja aseptinen iskukuumennettu aromatisoimaton maito" (61 perustelukappale). Se viittaa kanadalaisen tutkimuslaitoksen Tetran puolesta esittämiin lukuihin ja huomauttaa, että vaikka PET:n käyttö maitotuotteissa ja mehuissa ei olekaan tällä hetkellä erityisen merkittävää (eli 0,5 prosenttia näissä kahdessa segmentissä vuonna 2000), "tilanne on aivan erilainen hedelmäaromijuomien ja tee- tai kahvijuomien osalta, sillä ne eivät edellytä samoja suojaominaisuuksia kuin maitotuotteet ja mehut", ja näillä segmenteillä PET "on jo saanut suurempia markkinaosuuksia" (69 perustelukappale) (eli 20 prosenttia hedelmäaromijuomien ja 25 prosenttia tee- ja kahvijuomien segmenteissä vuonna 2000).

33 Vuosien 2000 ja 2005 välisen ajanjakson osalta komissio tekee muun muassa oman markkinatutkimuksensa, kanadalaisen tutkimuksen ja "puolueettomien tutkimusten" (104 perustelukappale) eli PCI:n, Warrickin ja Pictetin tutkimusten perusteella sen päätelmän, "että PET:n ja pahvin välillä on jo merkittäviä päällekkäisyyksiä hedelmäaromijuomien sekä tee- ja kahvijuomien segmenteissä" ja että "PET saa jatkossakin pahvilta markkinaosuuksia näissä segmenteissä", joten "varovaisen arvion mukaan, jonka perusteella PET saisi vuoteen 2005 mennessä 30 prosentin osuuden kaikissa näissä segmenteissä, tätä materiaalia käytettäisiin pakkausmateriaalina 800 miljoonalle litralle tee- ja kahvijuomia (urheilujuomat mukaan luettuina) ja 1 miljardille litralle hedelmäaromijuomia" (144 perustelukappale). Se lisää, että "suojakäsittelytekniikkaan ja PET:n aseptiseen täyttöön tehtävien parannusten pitäisi vahvistaa PET:n asemaa kaikissa neljässä [arkojen] tuotteiden segmentissä" ja että "PET kasvaa merkittävästi maitotuotteiden ja mehujen segmenteissä seuraavien viiden vuoden aikana" (146 perustelukappale). Komission mukaan "voidaan realistisesti pitää lähtökohtana sitä, että PET saa vuoteen 2005 mennessä vähintään 10:stä 15:een prosentin osuuden tuoreen maidon segmentissä ja 25 prosentin osuuden maitopohjaisten aromatisoitujen juomien ja muiden juomien segmentissä" mutta "PET:n käyttäminen iskukuumennettuun maitoon (jonka osuus on noin 50 prosenttia maidon kokonaismarkkinoista ETA:ssa) on epävarmaa" (147 perustelukappale). Komissio korostaa "huomattavaa potentiaalia", joka PET:llä on "ainakin maidon erikoissegmenttien ja kalleimpien segmenttien aseptisissä pakkauksissa, kuten yksittäispakkauksissa" ja katsoo, että "mikäli PET saavuttaa vähintään 15 prosentin osuuden tuoreen maidon segmentissä, 25 prosentin osuuden muissa maitopohjaisissa juomissa ja edes 1 prosentin osuuden iskukuumennetun maidon segmentissä vuoteen 2005 mennessä, tätä materiaalia käytetään pakkausmateriaalina noin 3 miljardille litralle vuodessa (mikä on noin 9 prosenttia [maitotuotteiden] kokonaismarkkinoista Euroopassa)" (147 perustelukappale). Mehujen osalta on komission mukaan "realistista olettaa, että PET saavuttaa ainakin 20 prosentin osuuden mehujen kokonaismarkkinoista ETA:ssa vuoteen 2005 mennessä", vaikka tämä kasvu johtuu lähinnä siitä, että "lasista siirrytään suureksi osaksi PET:hen" (148 perustelukappale).

34 PET:n ja pahvin kilpailusta niillä sektoreilla, joissa päällekkäisyyksiä syntyy, komissio toteaa, että "pahviinpakkaamisjärjestelmät ja PET-pakkaamisjärjestelmät (ja siten näiden kahden materiaalin pakkaamislaitteet) muodostavat erilliset tuotemarkkinat" (163 perustelukappale). Se toteaa, että "vaikka näiden kahden järjestelmän keskinäinen korvaavuus ei tällä hetkellä ole niin tehokasta ja välitöntä kuin markkinoiden määrittämiseksi edellytettäisiin (toisin sanoen nämä kaksi järjestelmää korvaavat toisensa vain hyvin vähäisessä määrin), tilanne saattaa tulevaisuudessa muuttua, kun PET:n suojakäsittelytekniikkaa kehitetään ja näiden kahden materiaalin kustannukset lähenevät toisiaan" (163 perustelukappale). Kustannukset saattavat lähentyä toisiaan jopa niin paljon, että nämä kaksi järjestelmää saattaisivat tulevaisuudessa "muodostaa kilpailusääntöjen soveltamisen kannalta yhdet tuotemarkkinat" (163 perustelukappale).

35 Komissio tarkastelee tämän jälkeen "kuhunkin järjestelmään liittyvien laitteiden" segmenttejä selvittääkseen, "onko olemassa erilliset tuotemarkkinat" niille kullekin (164 perustelukappale).

36 PET-pakkaamisjärjestelmiä tarkastellessaan komissio katsoo SBM-koneiden osalta, että koska aroilla tuotteilla on omat erityisominaisuudet ja hintasyrjinnän harjoittaminen on mahdollista, "on olemassa erilliset relevantit markkinat kullekin erilliselle ryhmälle loppukäytön mukaan, erityisesti neljässä arkojen juomien segmentissä: maitotuotteet, mehut, hedelmäaromijuomat ja tee- ja kahvijuomat" (188 perustelukappale). Komissio katsoo, että erilaiset suojakäsittelytekniikat kuuluvat yksille kehittyville markkinoille mutta että tietyt tekniikat saattavat tulevaisuudessa muodostaa erilliset markkinat (198 ja 199 perustelukappale). Myös aseptiset PET-täyttökoneet ja ei-aseptiset PET-täyttökoneet muodostavat kahdet erilliset markkinat (204 perustelukappale), ja PET-muotit vielä yhdet erilliset markkinat (206 perustelukappale).

37 Pahviinpakkaamisjärjestelmien osalta komissio toteaa yksimielisyyden vallitsevan siitä, että "on olemassa neljät erilliset tuotemarkkinat: aseptiset pahviinpakkaamiskoneet, aseptiset pahvipakkaukset, ei-aseptiset pahviinpakkaamiskoneet ja ei-aseptiset pahvipakkaukset" (209 perustelukappale).

Relevantit maantieteelliset markkinat

38 Relevanteiksi maantieteellisiksi markkinoiksi määritellään ETA:n markkinat, "koska [PET-pakkaamislaitteiden] toimittajat toimivat koko ETA:ssa ja kykenevät toimittamaan ja käytännössä toimittavat laitteistoja yli rajojen" (210 ja 211 perustelukappale).

Ilmoitetun järjestelyn kilpailuoikeudellinen arviointi

39 Yrityskeskittymän kilpailuoikeudellinen arviointi sisältyy yksityiskohtaiseen tarkasteluun (213-408 perustelukappale), joka esitetään pääosiltaan seuraavassa:

"213 Komission tekemä tutkimus ja selvitys ovat osoittaneet, että järjestely saattaisi vahvistaa Tetran määräävää asemaa aseptisten pahviinpakkaamiskoneiden ja aseptisten pahvipakkausten markkinoilla ja luoda sille määräävän aseman PET-pakkaamislaitteiden markkinoilla ja erityisesti (pieni- ja suuritehoisten) SBM-laitteiden markkinoilla arkojen lopputuotteiden segmenteissä (maitotuotteet, mehut, hedelmäaromijuomat ja tee- ja kahvijuomat).

214 Uuden yksikön tuleva määräävä asema kaksilla hyvin läheisillä markkinoilla sekä sen merkittävä asema kolmansilla markkinoilla (EBM-koneet ja PEHD-täyttökoneet) ovat omiaan vahvistamaan sen asemaa molemmilla markkinoilla, luomaan esteitä markkinoille pääsylle, vähentämään olennaisesti olemassa olevien kilpailijoiden merkitystä ja johtamaan siihen, että ETA:ssa vallitsee monopoli arkojen tuotteiden aseptisen pakkaamisen ja ei-aseptisen pakkaamisen markkinoilla."

40 Selvitystään perustellakseen komissio toteaa ensinnäkin, että pahvipakkausten markkinoilla tilanne on muuttunut hyvin vähän siitä, kun asiassa T-83/91, Tetra Pak vastaan komissio, annettiin tuomio 6.10.1994 (Kok. 1994, s. II-755), joka vahvistettiin muutoksenhaun yhteydessä asiassa C-333/94 P, Tetra Pak vastaan komissio, 14.11.1996 annetulla tuomiolla (Kok. 1996, s. I-5951; jäljempänä Tetra Pak II -tuomiot). Se katsoo siis, että Tetralla on vuonna 2000 ETA:ssa määräävä asema aseptisten pahviinpakkaamiskoneiden ja pahvipakkausten markkinoilla, koska sen markkinaosuus on 80 prosenttia (219 ja 223 kohta) ja "johtava" asema ei-aseptisten pahviinpakkaamiskoneiden ja pahvipakkausten markkinoilla, kun sen markkinaosuus on [50-60 prosenttia] (229 ja 231 kohta). Toiseksi komissio katsoo, että vaikka Sidelillä ei ole määräävää asemaa SBM-koneiden markkinoilla, sillä on "johtava" asema, koska se on "ainoa yritys, joka kykenee toimittamaan täydellisen valikoiman SBM-koneita pienitehoisimmasta suuritehoisimpaan käyttäen aina edistyksellisintä rotaatiotekniikkaa" (248 perustelukappale). Komissio toteaa, että "sen merkitys, että täyttö hoidetaan tehokkaasti yhdessä puhaltamis-muovauksen kanssa puhtaan tai erityispuhtaan pakkaamisprosessin takaamiseksi, on erityisen suuri arkojen tuotteiden, kuten maidon ja hedelmäaromijuomien yhteydessä" (249 perustelukappale), ja huomauttaa, että Sidel valmistaa aseptisiä ja ei-aseptisiä täyttökoneita (250 perustelukappale) ja että sillä on käytettävissään edistyksellinen teknologia "eri vaiheiden yhdistämisessä", minkä ansiosta se voi toteuttaa samassa koneessa integroidusti puhalluksen, täytön ja sulkemisen (254 perustelukappale). Komissio päättelee tämän perusteella, että Sidelillä on "johtava asema SBM-koneiden markkinoilla" ja "vahva asema" muiden PET-pakkaamislaitteiden, erityisesti "aseptisten pakkaamiskoneiden, lisälaitteiden ja niihin liittyvien palvelujen" markkinoilla (259 perustelukappale).

41 Riidanalaisessa päätöksessä todetaan määräävän aseman luomisesta PET-markkinoille ja Tetran aseman vahvistamisesta pahvipakkausmarkkinoilla ensinnäkin, että yrityskeskittymällä on horisontaalisia ja vertikaalisia vaikutuksia, toiseksi pahvipakkausmarkkinoilta kohdistuu "vipuvaikutuksia" ("leveraging") PET-markkinoihin, kolmanneksi PET:n aiheuttamien kilpailupaineiden poistuminen vaikuttaa pahvipakkausmarkkinoihin ja neljänneksi yrityskeskittymä vaikuttaa kokonaisvaltaisesti pahvipakkausmarkkinoihin ja PET-markkinoihin.

42 Horisontaalisten vaikutuksien osalta komissio toteaa ensinnäkin, että koska molemmat osapuolet toimivat kolmilla erillisten tuotteiden markkinoilla: "(pienitehoiset) SBM-koneet, suojakäsittelytekniikka ja aseptiset PET-täyttökoneet" (263 perustelukappale), ilmoitettu järjestely vahvistaa uuden yksikön asemaa kaikilla näillä kolmilla markkinoilla. Vaikka komissio myöntääkin sen, että tämä asema ei ole määräävä markkina-asema, se korostaa sitä, että "määräävän aseman" voidaan odottaa syntyvän "sen vuoksi, että järjestelystä syntyvän yksikön määräävää asemaa aseptisten pahviinpakkaamiskoneiden ja aseptisten pahvipakkausten alalla hyödynnetään vipuvaikutuksen aikaansaamiseksi" (263 perustelukappale).

43 Toiseksi komissio katsoo, että "merkittäviä vertikaalisia vaikutuksia" aiheutuu siitä, että "uusi yksikkö integroituu vertikaalisesti kolmessa pakkaamisjärjestelmässä (pahvi, PET ja PEHD)", ja että nämä saattavat "aiheuttaa sen, että riippumattomat pakkaustoimittajat suljetaan vertikaalisesti pois markkinoilta" (291 perustelukappale). Poissulkeminen johtuu rakenteesta, joka yrityskeskittymällä luodaan ja jonka perusteella (292 perustelukappale)

"i) järjestelyssä syntyvä yksikkö on ainoa vertikaalisesti integroitunut nestemäisten elintarvikkeiden pahviin (pahviin- ja pahvirulliinpakkaamiskoneet), PEHD:hen (EBM-koneet ja PEHD-pullot) ja PET:hen (SBM-koneet, suojakäsittelytekniikka, aseptiset täyttölaitteet, muotit ja pullot) pakkaamiseen erikoistunut yritys; ii) se, että järjestelyssä syntyvä yksikkö toimii sekä pakkaustoimittajien tavarantoimittajana että niiden kilpailijana, saattaisi aiheuttaa jakelukanavaongelman (channel conflict) markkinoilla. Järjestelyssä syntyvä yksikkö saattaisi käyttää hyväkseen vahvaa asemaansa SBM-koneiden toimittajana pakkaustoimittajille, jotka ovat tietyssä määrin riippuvaisia Sidelistä, ja lisätä niiden kuluja ja syrjäyttää ne markkinoilla muottien ja avaimet käteen -ratkaisujen toimittajina. Tetra/Sidel kykenee tarjoamaan SBM-koneita ja muotteja yhdessä tukeutumalla esimerkiksi Tetran kaupallisen strategian menestykseen pahvialalla: se kykenee tarjoamaan SBM-koneita edullisesti ja kattamaan kulujaan siten, että se sitoo asiakkaan pitkäaikaiseen standardimuottien ja suojakäsittelyn toimittamista koskevaan sopimukseen. Järjestelyssä syntyvä yksikkö kykenisi myös tarjoamaan avaimet käteen -ratkaisuja asiakkailleen turvautumatta pakkaustoimittajiin."

44 Tämän jälkeen riidanalaisessa päätöksessä korostetaan Tetran vertikaalisen integroitumisen laajuutta pahvipakkausmarkkinoilla, joilla sen "kaupallisena strategiana on tarjota asiakkailleen integroituja ratkaisuja, joihin kuuluvat koneet ja pahvipakkaukset (rullapahvit tai muotoon leikatut)" (296 perustelukappale), ja toisaalta PEHD-markkinoilla, joilla se valmistaa PEHD-pulloja EBM-koneilla Graham Engineering Corporationin kanssa tekemänsä sopimuksen perusteella ja toimittaa niitä asiakkailleen pakkaustoimittajana HTW-sopimuksilla, ja PET-markkinoilla. Viimeksi mainittujen markkinoiden osalta komissio huomauttaa, että Tetra on "kolmanneksi suurin riippumaton muottien toimittaja maailmassa 10 prosentin markkinaosuudella", että se suunnittelee "valmistavansa rajoitetun määrän valmiita PET-pulloja, joita on parannettu sen suojakäsittelytekniikalla, johon Glaskinilla on patentti" ja että vuodesta 1999 se "on toiminut muovipullojen sulkemisjärjestelmien markkinoilla tytäryhtiönsä Novembalin välityksellä", ja tällä on "[10-20 prosentin] markkinaosuus ETA:ssa vuonna 2000" (298 perustelukappale). Tämä integroituminen erottaa sen Sidelistä, joka "ei ole vertikaalisesti integroitunut yhtiö" (293 perustelukappale). Yrityskeskittymässä syntyvä yksikkö "saattaa kuitenkin aiheuttaa markkinoilla jakelukanavaongelman, koska tämä uusi yksikkö toimisi samaan aikaan sekä pakkaustoimittajien tavarantoimittajana että niiden kilpailijana" (301 perustelukappale) ja saattaisi "kyetä syrjäyttämään pakkaustoimittajat markkinoilla tarjoamalla yhdessä SBM-koneita ja muotteja sekä avaimet käteen -ratkaisuja" (312 perustelukappale). Se saattaisi myös kyetä "saamaan pakkaustoimittajat luopumaan tästä toiminnasta kieltäytymällä toimittamasta niille SBM-koneita ja lisäämällä niiden kuluja sekä suosimalla omia integroituja toimintojaan" (318 perustelukappale). Tetran päätöksestä poistua muottimarkkinoilta komissio toteaa, että se "ei ratkaise sitä, että nämä vertikaaliset ongelmat johtaisivat jo sellaisenaan määräävän aseman syntymiseen PET-laitteiden tai muottien markkinoille" (324 perustelukappale).

45 Komissio esittää tämän jälkeen yksityiskohtaisesti (325-389 perustelukappale) syyt, joiden vuoksi se epäilee, että uusi yksikkö käyttäisi hyväkseen määräävää asemaansa pahvipakkausten markkinoilla "vipuvaikutuksen kautta" PET-pakkauslaitteiden markkinoilla "saavuttaakseen määräävän aseman myös arkojen lopputuotteiden markkinoilla" (328 perustelukappale). Sen mukaan siihen, että järjestely on yhteismarkkinoille soveltumaton, riittää se, että Tetra/Sidelillä on tämä mahdollisuus. Komission epäilykset eivät johdu siitä asemasta, joka Sidelillä on tällä hetkellä SBM-koneiden markkinoilla, vaan "Tetran määräävästä asemasta pahvipakkausten markkinoilla" (328 perustelukappale, kursivointi alkuperäistekstissä). Komissio vetoaa muun muassa pahvipakkausten valmistuslaitteiden ja PET-pakkausten valmistuslaitteiden markkinoiden läheisiin yhteyksiin ja toteaa, että yrityskeskittymällä "luotaisiin markkinoille sellainen rakenne, joka edistäisi huomattavasti kilpailunvastaisten vaikutusten ilmenemistä, koska sulautumisessa syntyvällä yksiköllä olisi samaan aikaan määräävä asema ja johtoasema molemmilla kyseisillä markkinoilla" (330 perustelukappale).

46 Sen tarkastelu "keskittyy neljään kohtaan" (331 perustelukappale). Ensinnäkin pahviinpakkaamisjärjestelmien ja PET-pakkaamisjärjestelmien markkinat "kuuluvat hyvin lähekkäisille tuotemarkkinoille, joilla asiakaskunta on sama". Kun otetaan toiseksi huomioon PET:n odotettavissa oleva kasvu arkojen tuotteiden uusilla segmenteillä, uusi yksikkö saisi yrityskeskittymän ansiosta määräävän aseman PET-markkinoilla käyttämällä hyväkseen määräävää asemaa, joka Tetralla on tällä hetkellä pahvipakkausten markkinoilla. Kolmanneksi yrityskeskittymä vahvistaisi Tetran määräävää asemaa pahvipakkausten markkinoilla. Neljänneksi kahden määräävän markkina-aseman yhdistelmä vahvistaisi uuden yksikön asemaa arkojen tuotteiden pakkausten alalla ja erityisesti aseptisten pakkausten alalla vahvistamalla siten molempia määrääviä asemia.

47 Komissio perustelee selvitystään sillä, että ilmoitettu järjestely on Tetralle strategisesti tärkeä, että Tetralla olisi mahdollisuus ja halu hyödyntää vipuvaikutusta, että uuden yksikön muut kilpailijat eivät kykenisi antamaan sille vastusta eri tasoilla ja että Tetra voisi harjoittaa hintasyrjintää.

48 Mahdollisuudesta ja halusta hyödyntää vipuvaikutusta komissio päättelee, että "yrityskeskittymässä syntyvä markkinoiden rakenne suosisi aivan erityisesti vipuvaikutuksia" (359 perustelukappale):

"a) Asiakaskunta olisi sama, ja sen kysyntä kohdistuisi samalla sekä arkojen nesteiden pakkaamiseen käytettäviin pahviinpakkaamisjärjestelmiin että PET-pakkaamisjärjestelmiin.

b) Tetralla on erityisen vahva määräävä asema eli yli [80-90 prosentin] osuus aseptisten pahvipakkausten markkinoilla ja siitä riippuvainen asiakaskunta.

c) Tetra/Sidel aloittaisi vahvasta johtoasemasta PET-pakkaamisjärjestelmien markkinoilla, erityisesti SBM-koneiden markkinoilla, sillä sen markkinaosuus olisi noin [60-70 prosenttia].

d) Tetra/Sidelillä olisi mahdollisuus segmentoida valikoiden asiakkaat tai asiakasryhmät, koska markkinoiden rakenne mahdollistaisi hintasyrjinnän.

e) Tetra/Sidelillä olisi vahva halu hyödyntää vipuvaikutuksia taloudellisista syistä. Koska pahvi ja PET korvaavat toisensa teknisesti, silloin kun asiakas siirtyy käyttämään PET:tä, se merkitsee menetettyä asiakasta pahville joko sen vuoksi, että asiakas on osittain luopunut pahvista, tai sen vuoksi, että asiakas ei ole siirtynyt käyttämään pahvia osassa tuotantoaan, joka aiemmin pakattiin muihin pakkausmateriaaleihin. Tämä luo lisäkannustimen hankkia asiakas PET:lle tämän menetyksen korvaamiseksi. Tästä syystä Tetra/Sidel hyödyntäessään asemaa, joka sillä on tällä hetkellä pahvipakkausten markkinoilla, ei ainoastaan vahvistaisi asemaansa PET-markkinoilla, vaan kattaisi tai korvaisi mahdolliset menetyksensä pahvipakkausten markkinoilla.

f) Tetra/Sidelin kilpailijat sekä pahviinpakkaamislaitteiden markkinoilla että PET-laitteiden markkinoilla olisivat huomattavasti pienempiä yrityksiä, koska tärkeimmällä kilpailijalla on vain [10-20 prosentin] osuus pahviinpakkaamiskoneiden tai SBM-koneiden markkinoilla."

49 Vipuvaikutuksen hyödyntämistavat perustuvat määräävään asemaan, joka Tetralla on tällä hetkellä aseptisten pahvipakkausten markkinoilla (364 perustelukappale):

"Hyödyntämällä [tätä asemaa] useilla tavoilla Tetra/Sidelillä olisi mahdollisuus sitoa pahvipakkauksiin liittyvien laitteiden myynti ja kulutustavaroiden myynti PET-pakkauslaitteiden myyntiin ja mahdollisesti myös muottien myyntiin (erityisesti suojakäsittelytekniikalla käsitellyt muotit). Tetra/Sidel voisi myös käyttää painostusta tai suostuttelua (kuten saalistushinnat tai hintasota ja kanta-asiakasalennukset), jotta sen pahvipakkausasiakkaat ostaisivat PET-laitteita ja mahdollisesti muotteja Tetra/Sideliltä eikä sen kilpailijoilta tai pakkaustoimittajilta."

50 Komissio muistuttaa myös siitä, että "useat asiakkaat, jotka edelleen tarvitsevat pahvipakkauksia osaan tuotantoaan, saattavat joutua ostamaan tai niiden kannattaa ostaa sekä pahviinpakkaamislaitteet että PET-laitteet samalta toimittajalta" ja että "asiakkaat, joilla on pitkäaikaiset sopimukset Tetran kanssa pahvipakkausten toimittamisesta, ovat erityisen herkkiä" (365 perustelukappale) tällaiselle painostukselle.

51 Vipuvaikutuksen vuoksi Tetra/Sidelin kilpailijat voitaisiin syrjäyttää SBM-koneiden markkinoilta arkojen tuotteiden segmentillä seuraavista syistä (369 perustelukappale):

"a) sillä ei ole suurtakaan merkitystä, että kilpailijat voisivat edelleen myydä segmentteihin, joilla myyntiä ei ole sidottu (esimerkiksi vesi tai alkoholittomat hiilihappoa sisältävät juomat), koska hintasyrjintä ja tiettyjen asiakasryhmien segmentointi on mahdollista, mikä johtaa siihen, että markkinat segmentoidaan tuotteiden käyttötavan perusteella; b) arkojen tuotteiden segmentit sisältävät erittäin monimutkaisia nesteitä, jotka edellyttävät hyvin erityisiä PET-linjoja, joissa käytetään muun muassa suojakäsittelytekniikkaa ja koneiden aseptistä täyttöä tai aseptisiä SBM-koneita [joissa yhdistyvät puhallus, täyttö ja sulkeminen]. Kilpailijoilla ei ole riittäviä perusteita investoida näille PET-laitteiden korkean teknologian sektoreille ja kilpailla niillä, [joten] ne syrjäytetään uuden aikakauden PET-markkinoilta."

52 Lisäksi ne voitaisiin syrjäyttää myös "muilta SBM-koneiden markkinoilta" (370 perustelukappale).

53 Tämä lopputulos on komission mukaan erityisen todennäköinen sen vuoksi, että uuden yksikön kilpailijoiden asema on heikko eikä sen asiakkailla ole ostovoimaa. Kyseisten kilpailijoiden asemasta, jota komissio pitää "tärkeimpänä" seikkana, se toteaa, että vaikka Sidelin kolme kilpailijaa suuritehoisten SBM-koneiden markkinoilla voivat mukautua Sidelin tarjouksiin, "näillä kilpailijoilla ei ole käytettävissään uuden yksikön määräävää asemaa pahvipakkausten markkinoilla" (372 perustelukappale). Se täsmentää seuraavaa:

"SIG-konsernilla, joka on kolmesta kilpailijasta ainoa, joka toimii sekä pahvipakkaus- että PET-markkinoilla, on ainoastaan [10-20] prosentin osuus pahviinpakkaamiskoneiden ja SBM-koneiden markkinoilla. SIG:llä ei ole täydellistä PET-laitteiden valikoimaa kuten uudella yksilöllä, eikä sillä ole myöskään uutta suojakäsittelytekniikkaa, joka on olennainen PET-tuotteiden uusille segmenteille pääsyn kannalta. Yksikään toinen pakkaamislaitteiden toimittaja ei kykene tarjoamaan sekä pahviinpakkaamislaitteita että PET-laitteita."

54 Tämän perusteella se päättelee, "että koska yrityskeskittymähankkeessa yhdistyisivät pahvipakkausten markkinoilla määräävässä asemassa oleva Tetra ja PET-pakkaamislaitteiden johtava yritys Sidel, sillä luotaisiin sellainen markkinarakenne, jolla annettaisiin uudelle yksikölle perusteet ja tarvittavat keinot muuttaa johtoasema, joka sillä on PET-pakkaamislaitteiden markkinoilla, erityisesti aroissa tuotteissa käytettävien (pieni- ja suuritehoisten) SBM-koneiden markkinoilla, määrääväksi markkina-asemaksi", millä olisi "kilpailunvastaisia vaikutuksia koko SBM-koneiden markkinoille" (389 perustelukappale).

55 Komissio toteaa väitetyistä vaikutuksista pahvipakkausmarkkinoihin, että yrityskeskittymä "johtaisi sellaiseen markkinarakenteeseen, jonka avulla Tetra kykenisi vahvistamaan tämänhetkistä määräävää asemaansa pahvipakkausten markkinoilla, koska sillä poistettaisiin yksi merkittävien kilpailupaineiden lähde", millä olisi "vakavia kielteisiä seurauksia pahvipakkausten sektorilla" (390 ja 391 perustelukappale). Tässä yhteydessä komissio vetoaa välttämättömyyteen toimia erityisen valppaasti silloin kun on kyseessä jo entuudestaan erittäin vahvan määräävän aseman vahvistaminen, kuten tässä tapauksessa.

56 Komission mielestä ilman yrityskeskittymää PET-alalla toimivat yritykset, erityisesti Sidel ja pakkaustoimittajat, noudattaisivat sellaisia kaupallisia strategioita, joilla pyritään lisäämään PET:n käyttöä pahvin sijasta. Se katsoo, ettei Tetran väite, jonka mukaan Sidel kykenisi vaikuttamaan ainoastaan SBM-koneiden hintaan, joka muodostaa hyvin pienen osuuden pakkaamisen kokonaiskuluista, ei ole asiaankuuluva, koska merkityksellistä on se, että Tetralla on mahdollisuus vaikuttaa sekä pahvikoneiden että pahvipakkausten hintoihin.

57 Mikäli yrityskeskittymää ei olisi, "PET-alalla toimivat yritykset kilpailisivat todennäköisesti voimakkaasti viedäkseen pahvilta markkinaosuuksia" (398 perustelukappale). Voitaisiin olettaa, että "Tetra puolustaisi kiivaasti asemaansa pyrkien parantamaan pahvipakkauksissa tekemiään ratkaisuja innovaatioilla, teknologian parannuksilla, uusilla pahvipakkausten muodoilla ja sulkemismenetelmillä ja tietyissä tapauksissa pahvipakkausten hinnan alennuksella", kuten se on aiemmin menetellyt, kun se on valmistanut "uusia helpompikäyttöisiä pahvipakkauksia, kuten pahvipakkauksen, jossa on kierrekorkki" (398 perustelukappale). Yrityskeskittymä merkitsisi paitsi sitä, että Tetran ei tarvitsisi enää kilpailla tällä tavoin, myös sitä, että se voisi "suureksi osaksi valvoa siirtymistä pahvista PET:hen" (399 perustelukappale). Se esimerkiksi kykenisi ensinnäkin pitämään "pahvipakkaustensa hinnat nykyisellä korkealla tasolla asiakkaille tai sellaisten tiettyjen asiakkaiden tuotannon osalle, jotka eivät voisi siirtyä kokonaan tai osittain PET:hen kuluttajien mieltymysten, siirtymisestä aiheutuvien kustannusten tai pitkäaikaisten sopimusten vuoksi", mutta sillä olisi toisaalta PET:hen siirtymistä haluavien asiakkaiden osalta "mahdollisuus vaikuttaa heidän pakkaamiskoneita koskevaan valintaansa esimerkiksi määrittämällä siirtymisen ajankohta tai ehdottamalla asianmukaisia ja räätälöityjä ratkaisuja, minkä ansiosta se kykenisi kasvattamaan PET-laitteiden markkinaosuuttaan" (399 perustelukappale). Tetra kykenisi siten viemään "merkittävän edun, joka on tällä hetkellä sen tärkeimmällä kilpailijalla, SIG-konsernilla, joka on ainoa toinen yhtiö maailmassa, joka valmistaa ja myy sekä pahviinpakkaamislaitteita että PET-pakkaamislaitteita" (400 perustelukappale).

58 Lisäksi komissio katsoo, että "sen ansiosta, että uudella yksiköllä on määräävä asema kaksilla hyvin läheisillä markkinoilla (pahviinpakkaamislaitteet ja PET-pakkaamislaitteet) ja merkittävää toimintaa kolmansilla markkinoilla (PEHD), se kykenee toimimaan erityisen vahvasti asianomaisten lopputuotteiden pakkaamissektoreilla (maitotuotteet, mehut, hedelmäaromijuomat, tee- ja kahvijuomat)" (404 perustelukappale). Tämä vahvistaisi myös Tetran entuudestaan "erittäin vahvaa" asemaa (407 perustelukappale) arkojen tuotteiden pakkaamisalalla ja korostaisi Tetra/Sidelin kilpailijoiden markkinoille pääsyn esteitä, mistä syystä Tetra/Sidel kykenisi "syrjäyttämään [kyseiset] kilpailijat ja vahvistamaan määräävää asemaansa pahviinpakkaamislaitteiden ja PET-pakkaamislaitteiden ja erityisesti arkojen tuotteiden yhteydessä käytettävien SBM-koneiden relevanteilla markkinoilla" (408 perustelukappale).

Sitoumukset

59 Sitoumukset on esitetty riidanalaisen päätöksen liitteessä, ja komissio on tiivistänyt niiden sisällön seuraavasti (410 perustelukappale): "a) Tetran toiminnan lopettaminen SBM-koneiden alalla; b) Tetran toiminnan lopettaminen PET-muottien alalla; c) Sidelin pitäminen Tetra Pak -yhtiöistä erillisenä yrityksenä ja EY 82 artiklan nojalla jo toteutettujen korjaavien toimenpiteiden pysyttäminen; d) luopuminen arkoja tuotteita pakkaaville asiakkaille ja pakkaustoimittajille tarkoitettuihin SBM-koneisiin liittyvästä Sidelin lisenssistä." Komissio katsoo, että sitoumukset ovat "riittämättömiä poistamaan PET-pakkaamislaitteiden ja pahviinpakkaamislaitteiden markkinoilla todetut tärkeimmät kilpailuoikeudelliset ongelmat" (424 perustelukappale). Ehdotetut Tetran toiminnan lopettamiset SBM-koneiden alalla ja PET-muottien alalla vaikuttaisivat vain "hyvin vähän uuden yksikön asemaan", kun taas lisenssi olisi, kun otetaan huomioon Sidelin toiminta arkojen tuotteiden yhteydessä käytettävien SBM-tuotteiden alalla, riittämätön poistamaan kyseiset ongelmat, minkä lisäksi se ei olisi myöskään "toteutettavissa oleva ratkaisu" (424 perustelukappale). Kyseinen lisenssi "saattaisi todellisuudessa jopa luoda markkinoille monimutkaisia mekanismeja, joilla säänneltäisiin markkinoita keinotekoisesti" (424 perustelukappale). Komissio toteaa kahdesta menettelytapoihin liittyvästä sitoumuksesta, joiden mukaan Sidelin toiminta erotettaisiin Tetran toiminnasta ja EY 82 artiklaa ei rikottaisi, että ne "eivät ole riittäviä keinoja ratkaisemaan siitä rakenteesta johtuvia ongelmia, joka markkinoilla vallitsisi yrityskeskittymän jälkeen" (424 perustelukappale).

60 Koska sitoumukset ovat "kokonaisuutena arvioiden riittämättömiä ratkaisemaan aiheutuneita kilpailuoikeudellisia ongelmia", komissio katsoo, että ne "eivät siten voi olla hyväksymispäätöksen perustana" (451 perustelukappale).

61 Näin ollen riidanalaisen päätöksen 1 artiklassa määrätään seuraavaa:

"Tetra Laval BV:n - - komissiolle 18.5.2000 ilmoittama yrityskeskittymä, jonka avulla se saisi yksinomaisen määräysvallan Sidel SA:ssa, julistetaan yhteismarkkinoille sopimattomaksi ja ETA-sopimuksen toiminnan kanssa yhteensopimattomaksi."

Oikeudenkäynti

62 Kantaja on nostanut riidanalaisesta päätöksestä nyt käsiteltävän kanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 15.1.2002 toimittamallaan kannekirjelmällä.

63 Kantaja on niin ikään esittänyt työjärjestyksen 76 a artiklan mukaisesti samana päivänä toimittamallaan asiakirjalla menettelyn nopeuttamista koskevan pyynnön. Komissio on katsonut 5.2.2002 kyseisestä pyynnöstä esittämissään huomautuksissa pyynnön olevan perusteltu.

64 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto, jonka käsiteltäväksi asia oli annettu, päätti 6.2.2002 ratkaista asian nopeutetussa menettelyssä.

65 Komissio antoi vastinekirjelmänsä 12.3.2002.

66 Kantaja nosti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 19.3.2002 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen, joka kirjattiin rekisteriin numerolla T-80/02 ja jossa vaaditaan 30.1.2002 tehdyn päätöksen kumoamista (ks. edellä 26 kohta) ja nyt käsiteltävän kanteen ja asiassa T-80/02 nostetun kanteen yhdistämistä. Samana päivänä toimittamallaan erillisellä asiakirjalla Tetra pyysi niin ikään nopeutetun menettelyn soveltamista asiassa T-80/02, minkä komissio hyväksyi tästä pyynnöstä 3.4.2002 antamissaan huomautuksissa. Myös tämä asia annettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäisen jaoston käsiteltäväksi.

67 Työjärjestyksen 64 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisena prosessinjohtotoimena asianosaisia kehotettiin 19.3.2002 osallistumaan esittelevän tuomarin luona 4.4.2002 järjestettyyn epäviralliseen kokoukseen.

68 Kyseisessä epävirallisessa kokouksessa kantaja hyväksyi sen, että sen nyt käsiteltävän asian yhdistämistä asiaan T-80/02 koskeva pyyntö katsottaisiin peruutetuksi, mikäli näissä kahdessa asiassa järjestettävät suulliset käsittelyt voitaisiin pitää peräkkäin ja mikäli nopeutetun menettelyn mukaisesti annettavat tuomiot julistettaisiin samana päivänä. Asianosaisille annettiin kyseisessä kokouksessa lupa esittää kirjelmiään viimeistään viikkoa ennen näihin kahteen asiaan liittyviä suullisia käsittelyjä.

69 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto hyväksyi 18.4.2002 menettelyn nopeuttamista koskevan pyynnön asiassa T-80/02 ja vahvisti näitä kahta asiaa koskevien istuntojen pitopäiviksi peräkkäiset päivät 26. ja 27.6.2002.

70 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto päätti esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella 10.6.2002 pidetyssä kokouksessaan aloittaa suullisen käsittelyn ja kehotti prosessinjohtotoimena asianosaisia vastaamaan mieluimmin ennen istuntoa kirjelmien jättämiselle asetetussa määräajassa tai viimeistään istunnossa useisiin kirjallisiin kysymyksiin, jotka esitettiin 11.6.2002 päivätyssä kirjeessä (jäljempänä kirjalliset kysymykset). Komissiota pyydettiin myös esittämään eräs asiakirja.

71 Asianosaiset toimittivat 19.6.2002 kirjelmänsä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen. Kantajan kirjelmässä pyydettiin luottamuksellista käsittelyä tietyille asiakirja-aineistoon toimitettuihin asiakirjoihin sisältyville tiedoille, joiden luottamuksellisuutta komissio ei ole omissa muistioissaan kiistänyt. Asianosaiset vastasivat samana päivänä myös kirjallisiin kysymyksiin ja komissio toimitti pyydetyn asiakirjan.

72 Koska yksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäisen jaoston tuomareista oli estynyt osallistumasta asian käsittelyyn, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti nimesi työjärjestyksen 32 artiklan 3 kohdan nojalla 24.6.2002 tuomari Pirrungin täydentämään kokoonpanoa ja siirsi molemmat istunnot pidettäviksi 3. ja 4.7.2002.

73 Kantaja täydensi 24.6.2002 päivätyllä kirjeellä pyyntöään, joka koski tiettyjen asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen luottamuksellista käsittelyä.

74 Se pyysi samana päivänä päivätyllä erillisellä kirjeellä, että eräs asiakirja, josta komissio oli jo saanut jäljennöksen, otettaisiin asiakirja-aineistoon. Kyseessä oli Sidelin "hallituksen toimintakertomus" varainhoitovuodelta 2001 (jäljempänä Sidelin toimintakertomus). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto hyväksyi kyseisen vaatimuksen 26.6.2002 tehdyllä päätöksellä.

75 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto päätti esittelevän tuomarin täydentävän kertomuksen perusteella 27.6.2002 pidetyssä kokouksessaan pyytää komissiota toimittamaan eri asiakirjoja, erityisesti kanadalaisen tutkimuksen sekä PCI:n, Warrickin ja Pictetin tutkimukset, ja vastaamaan vielä kahteen kirjalliseen kysymykseen (jäljempänä täydentävät kirjalliset kysymykset).

76 Komissio antoi 1.7.2002 vastauksensa täydentäviin kirjallisiin kysymyksiin ja toimitti pyydetyt asiakirjat. Komissio katsoi näiden asiakirjojen olevan, kyselyyn annettuja vastauksia lukuun ottamatta, luottamuksellisia, ja ne otettiin asiakirja-aineistoon.

77 Asianosaisten lausumat ja vastaukset ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kysymyksiin kuultiin 3. ja 4.7.2002 pidetyssä istunnossa.

78 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti istunnossa antaa kantajalle tilaisuuden tutustua kyselyyn annettujen tiettyjen vastausten julkiseen toisintoon. Viittä kyselyihin annettua vastausta, joista ilmeni ensimmäisen oikeusasteen tarkastuksen jälkeen, että ne joko eivät olleet vastauksia esitettyihin kysymyksiin (neljä asiakirjaa) tai ne olivat selvästi täysin luottamuksellisia (yksi asiakirja), ei esitetty. Tällainen toisinto kyselyyn annetuista vastauksista, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli laatinut työjärjestyksen 67 artiklan 3 kohdan perusteella, otettiin asiakirja-aineistoon ja siitä toimitettiin jäljennös kantajalle. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi kantajalle tämän pyynnöstä viikon aikaa esittää mahdollisia kirjallisia huomautuksia tästä kyselyyn annettujen vastausten toisinnosta. Kantaja luopui tästä oikeudesta 8.7.2002 päivätyllä kirjeellä, mutta piti kuitenkin voimassa näihin asiakirjoihin liittyneen kanneperusteensa.

Asianosaisten vaatimukset

79 Koska kantajan vaatimusten muuttamiselle epävirallisessa kokouksessa esitetyt edellytykset ovat täyttyneet, kantaja vaatii tässä vaiheessa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta

- kumoamaan riidanalaisen päätöksen ja

- velvoittamaan komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

80 Komissio vaatii ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta

- hylkäämään kanteen ja

- velvoittamaan kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

Oikeudellinen arviointi

81 Kantaja esittää kanteensa tueksi lähinnä viisi kanneperustetta. Kantaja korosti 4.4.2002 pidetyssä epävirallisessa kokouksessa sitä, että kuten se on kirjelmissään todennut, se riitauttaa riidanalaisen päätöksen siltä osin kuin se koskee yrityskeskittymää sellaisena kuin se on muutettuna sitoumuksilla (jäljempänä muutettu yrityskeskittymä). Se on tältä osin pyytänyt ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta keskittämään tutkimuksensa sen ehdottamista sitoumuksista seuraavaan tilanteeseen.

82 Kantaja vetoaa ensimmäisessä, prosessuaalisessa kanneperusteessaan siihen, että komissio ei ole ennen riidanalaisen päätöksen tekemistä noudattanut sen oikeutta saada tutustua asiakirja-aineistoon. Asiakysymyksen osalta se väittää, että kun komissio on kieltäytynyt hyväksymästä muutettua yrityskeskittymää, se on soveltanut virheellisesti asetuksen 2 artiklan 3 kohtaa. Tämän väitteen tueksi esitetyt kolme kanneperustetta koskevat ensinnäkin muutetun yrityskeskittymän merkittävien kilpailunvastaisten niin horisontaalisten kuin vertikaalistenkin vaikutusten puuttumista ja toiseksi tällaisten konglomeraattivaikutusten puuttumista sekä kolmanneksi sitä, että komissio on arvioinut näitä sitoumuksia riittämättömästi. Lisäksi kantaja väittää komission perustelleen riidanalaista päätöstä riittämättömästi.

I Kanneperuste, jonka mukaan oikeutta tutustua asiakirja-aineistoon on loukattu

A Asianosaisten lausumat

83 Kantaja väittää, että komissio ei ole antanut sille tilaisuutta tutustua asiakirja-aineistoon kokonaisuudessaan, koska sille ei ole annettu tiedoksi useita asiakirjoja, joihin komissio on laajalti nojautunut riidanalaisessa päätöksessä tehden niistä Tetralle vastaisia päätelmiä. Näitä asiakirjoja ovat ensinnäkin komission ulkopuolisen taloudellisen asiantuntijan, professori Ivaldin 10.9.2001 päivätty kertomus (jäljempänä Ivaldin kertomus), joka koski Sidelin aikaisemmin saamien myyntikatteiden taloudellista analyysiä (jäljempänä taloudellinen analyysi) ja josta annettiin sille tiedoksi ainoastaan yhden sivun pituinen lyhennelmä, ja toiseksi kyselyyn annetut vastaukset, joista se oli saanut vain kaksi lyhennelmää. Huolimatta siitä, että Tetra oli pyytänyt 19.10.2001 saada tutustua näihin asiakirjoihin kokonaisuudessaan eikä vain riittämättömiin lyhennelmiin, kuulemismenettelyistä vastaava neuvonantaja oli 25.10.2001 vahvistanut, että komissio oli päättänyt evätä pyynnön. Kantaja väittää, että epääminen on ristiriidassa sekä sisäisistä menettelysäännöistä käsiteltäessä pyyntöjä saada tutustua asiakirjoihin [EY 81] ja [EY 82] artiklan, EHTY:n perustamissopimuksen 65 ja 66 artiklan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamistapauksissa annetun komission tiedonannon (EYVL 1997, C 23, s. 3; jäljempänä pyyntöjä saada tutustua asiakirjoihin koskeva tiedonanto) että oikeuskäytännön (asia 107/82, AEG v. komissio, tuomio 25.10.1983, Kok. 1983, s. 3151, Kok. Ep. VII, s. 281, 23 kohta ja sitä seuraavat kohdat ja asia T-30/91, Solvay v. komissio, tuomio 29.6.1995, Kok. 1995, s. II-1775, 58 kohta ja sitä seuraavat kohdat) kanssa.

84 Kantaja korostaa lisäksi, että kun otetaan huomioon se, miten tärkeänä komissio on pitänyt taloudellista analyysiä riidanalaisessa päätöksessä (erityisesti 346 perustelukappaleessa ja sitä seuraavissa perustelukappaleissa), sen on täytynyt nojautua siinä yhteydessä muihinkin asiakirjoihin kuin pelkästään Ivaldin kertomukseen, sellaisena kuin kantaja on tutustunut siihen sille toimitetun lyhennelmän välityksellä.

85 Komissio esittää, että kantaja on saanut tilaisuuden tutustua mainitsemiinsa asiakirja-aineiston asiakirjoihin ja asiakirjoihin, joihin komissio on nojautunut riidanalaisessa päätöksessä. Komissio vetoaa asetuksen N:o 447/98 13 artiklan 3 kohtaan ja asiassa Endemol vastaan komissio 28.4.1999 annettuun tuomioon (asia T-221/95, Endemol v. komissio, tuomio 28.4.1999, Kok. 1999, s. II-1299, 65 kohta) ja väittää, että oikeus tutustua asiakirja-aineistoon on olemassa vain sitä tarkoitusta varten, että asianomaisella yrityksellä on sen perusteella tilaisuus esittää huomautuksiaan komission väitteiden oikeellisuudesta ja niistä asiakirjoista, joihin tämä on nojautunut. Tetralla on ollut nyt käsiteltävässä asiassa tilaisuus esittää tällaisia huomautuksia.

86 Komissio huomauttaa ensinnäkin Ivaldin kertomuksen osalta, että kantaja ei ole hallinnollisessa menettelyssä esittänyt valituksia asiakirja-aineistoon tutustumisesta taloudellisen analyysin osalta, eikä se siten voi enää vedota siihen, että sen puolustautumisoikeuksia olisi loukattu. Kyseiseen kertomukseen sisältyvän analyysin lyhyys selittyy sillä, että kyseessä oli vastaus ja korjaus, jotka oli esitetty Tetran aiemmin toimittamaan analyysiin. Tetralla oli tilaisuus (ja sen asiantuntijat olivat käyttäneet tätä tilaisuutta hyväkseen komissiossa 26.9.2001 pidetyssä suullisessa käsittelyssä) esittää huomautuksia tästä kertomuksesta. Tämä kertomus oli lisäksi ainoastaan täydentänyt komission tekemää markkinatutkimusta. Vaikka kantajan väitteet olisivatkin perusteltuja, mitä ne eivät ole, tämä ei siten saisi johtaa siihen, että riidanalainen päätös kumotaan, koska kyseinen kertomus ei ole vaikuttanut päätöksen sisältöön.

87 Toiseksi komissio esittää kyselyyn annetuista vastauksista, että näiden merkitys oli toissijainen, koska komissio nojautui lähinnä omaan analyysiinsä sitoumusten riittämättömyydestä. Se joutui ensinnäkin epäämään tutustumisen näihin vastauksiin luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä (asia C-310/93 P, BPB Industries ja British Gypsum v. komissio, tuomio 6.4.1995, Kok. 1995, s. I-865, 26 kohta). Vaikka toiseksi asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdassa sallitaan se, että huomautuksia esittävä asianosainen toimittaa vastauksestaan julkisen toisinnon, komissiolla oli joka tapauksessa oikeus, sellaisena kuin se on vahvistettu edellä mainitussa asiassa Endemol vastaan komissio annetussa tuomiossa, laatia objektiivisia lyhennelmiä, jotka eivät olisi luottamuksellisia, ja rajoittaa kantajan tutustumisoikeus tällaisiin lyhennelmiin.

88 Komissio oli myös keskustellut näistä vastauksista kantajan kanssa 18.10.2001 pidetyssä kokouksessa, jossa sillä oli tilaisuus tutustua lyhennelmiin. Tämä tilaisuus sekä se, että kuulemismenettelyistä vastaava neuvonantaja tarkasti ja vahvisti kyseisten lyhennelmien objektiivisuuden, varmisti sen, että kantajan puolustautumisoikeuksia noudatettiin täydellisesti. Koska kyselyn tulokset ovat vain vahvistaneet komission alkuperäisen arvion, ei missään tapauksessa voida päätellä, että riidanalainen päätös olisi ollut erilainen, vaikka tilaisuus tutustua asiakirjoihin olisikin annettu. Puolustautumisoikeuksien väitetty loukkaaminen ei siten voi olla riidanalaisen päätöksen kumoamisen perusteena.

B Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

1. Alustavia huomautuksia

89 Aluksi on syytä todeta, että kilpailuasioissa oikeudella tutustua asiakirjoihin on tarkoitus erityisesti mahdollistaa se, että väitetiedoksiannon saaneet oikeussubjektit saavat tietoonsa komission asiakirjavihkoon sisältyvän selvitysaineiston, jotta ne voisivat asianmukaisella tavalla ilmaista tämän selvityksen perusteella näkemyksensä päätelmistä, jotka komissio on tehnyt väitetiedoksiannossaan (asia 85/76, Hoffmann-La Roche v. komissio, tuomio 13.2.1979, Kok. 1979, s. 461, Kok. Ep. IV, s. 341, 9 ja 11 kohta; em. asiassa BPB Industries ja British Gypsum v. komissio annetun tuomion 21 kohta ja asia C-51/92 P, Hercules Chemicals v. komissio, tuomio 8.7.1999, Kok. 1999, s. I-4235, 75 kohta). Yhteisön oikeuden yleisillä periaatteilla, jotka koskevat oikeutta saada tietoa komission asiakirjoista, pyritään takaamaan puolustautumisoikeuksien tehokas käyttö, ja kun yrityksiin sovellettavien kilpailusääntöjen rikkomisesta on tehty päätös, jolla on määrätty sakkoja tai asetettu uhkasakkoja, näiden yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden loukkaaminen päätöksentekoa edeltävän menettelyn aikana voi periaatteessa johtaa päätöksen kumoamiseen, jos asianomaisen yrityksen puolustautumisoikeuksia on loukattu (em. asiassa Hercules Chemicals v. komissio annetun tuomion 76 ja 77 kohta).

90 On myös muistettava, että puolustautumisoikeuksien loukkaamisen toteamiseksi riittää sen osoittaminen, että kyseisten asiakirjojen salaaminen kantajalta on voinut vaikuttaa kantajan vahingoksi menettelyn kulkuun ja päätöksen sisältöön (asia T-36/91, ICI v. komissio, tuomio 29.6.1995, Kok. 1995, s. II-1847, 78 kohta; yhdistetyt asiat T-305/94-T-307/94, T-313/94-T-316/94, T-318/94, T-325/94, T-328/94, T-329/94 ja T-335/94, Limburgse Vinyl Maatschappij ym. v. komissio, tuomio 20.4.1999, Kok. 1999, s. II-931, 1021 kohta ja em. asiassa Endemol v. komissio annetun tuomion 87 kohta).

91 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on jo todennut, että samoja periaatteita on sovellettava asetuksessa tarkoitettuihin menettelyihin, vaikka näiden periaatteiden noudattamisen vastapainoksi saatetaankin kohtuudella asettaa kyseiseen asetukseen yleisesti liittyvä asian joutuisan käsittelyn vaatimus (em. asiassa Endemol v. komissio annetun tuomion 68 kohta).

92 Nyt käsiteltävässä asiassa on siis selvitettävä, ovatko olosuhteet, joissa kantaja on saanut tutustua tiettyihin komission hallinnollisen asiakirja-aineiston asiakirjoihin, heikentäneet sen puolustautumisoikeuksia.

2. Kanneperusteen ensimmäinen osa, joka koskee Ivaldin kertomusta

93 Ensinnäkin siltä osin kuin puolustautumisoikeuksien loukkaamista koskevan väitteen esittämistä liian myöhään koskeva komission väite olisi tehokas, sitä ei voitaisi hyväksyä nyt käsiteltävään asiaan liittyvissä erityisissä olosuhteissa. Komissio ei ole kiistänyt kantajan sen väitteen paikkansapitävyyttä, joka koskee professori Ivaldin selvästi hyvin vähäistä roolia kuulemismenettelyistä vastaavan neuvonantajan luona pidetyssä kuulemisessa, eikä komissio ole vastannut tämän jälkeen Tetran kyseisessä kuulemisessa esittämään kansantaloustieteilijöiden kirjelmään. Näiden seikkojen perusteella voidaan kohtuudella päätellä, että kantaja ei ole ennen riidanalaisen päätöksen tekemistä ymmärtänyt sitä merkitystä, jonka komissio antaisi kyseisessä kertomuksessa suoritetulle taloustieteelliselle analyysille.

94 Toiseksi on todettava, että kantajalla on ollut riittävä tilaisuus tutustua Ivaldin kertomukseen, mitä se ei ole varsinaisesti kiistänytkään. On näet hyväksyttävä komission selitys, jonka mukaan kyseisen kertomuksen lyhyys johtuu siitä, että kyseessä oli vastaus kantajan itsensä toimittamaan analyysiin. Tästä seuraa, että ainoastaan se, että on olemassa muita riidanalaisessa päätöksessä tehtyyn taloustieteelliseen analyysiin liittyviä asiakirjoja, joihin Tetralla ei ole ollut tilaisuutta tutustua, voisi osoittaa sen, että Tetralla ei ole ollut tilaisuutta tutustua komission asiakirja-aineistoon.

95 Tältä osin oikeuskäytännöstä ilmenee, että jos kyseessä oleva toimielin on näin väittänyt, että asiakirjaa, johon on pyydetty saada tutustua, ei ole olemassa, tämän oletetaan pitävän paikkansa. Kyseessä on kuitenkin olettama, jonka kantaja voi kumota kaikin perustein asian kannalta merkityksellisten ja yhtäpitävien seikkojen perusteella (ks. vastaavasti asia T-123/99, JT's Corporation v. komissio, tuomio 12.10.2000, Kok. 2000, s. II-3269, 58 kohta ja asia T-311/00, British American Tobacco (Investments) v. komissio, tuomio 25.6.2002, Kok. 2002, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 35 kohta). On kuitenkin pääteltävä, että kantaja ei ole nyt käsiteltävässä asiassa onnistunut kumoamaan kyseistä olettamaa.

96 Kantaja näet vetoaa väitteensä tueksi lähinnä riidanalaisessa päätöksessä tehdyn taloustieteellisen analyysin yksityiskohtiin. Asiakirja-aineistosta ja erityisesti vastakkaisten taloustieteellisten analyysien oikeellisuuteen liittyvistä asianosaisten kirjelmien liitteistä ilmenee, että komission analyysi perustuu suureksi osaksi kantajan sille toimittamiin tietoihin. Ainoat muut tiedot, joita komissio on ottanut huomioon määrittäessään analyysissään käyttämiään muuttujia, perustuvat tiettyihin kriittisiin arvioihin, joita professori Ivaldi esitti kertomuksessaan Tetran analyysissä käytettyjä muuttujia vastaan. Tätä päätelmää tukee Ivaldin kertomuksen otsikkokin, joka on yksikkömuodossa "Note to the File/Internal" ("Asiakirja-aineistoa koskeva huomautus/sisäinen").

97 Tätä päätelmää ei kyseenalaista kantajan väite, joka perustuu pyyntöjä saada tutustua asiakirjoihin koskevaan tiedonantoon. Vaikuttaa näet selvältä, että apu, jota professori antoi konsultaationa, ei voi olla "tutkimus", johon tiedonannon I B kohdan neljännen alakohdan nojalla on annettava tilaisuus tutustua. Kyseisessä kertomuksessa suoritetun analyysin riittävyyttä ei voida myöskään kyseenalaistaa perusteella, joka koskee oikeuden tutustua asiakirja-aineistoon väitettyä loukkaamista. Tästä seuraa, että kun komissio on pyytänyt professori Ivaldilta apua tutkiessaan kantajan toimittamia taloustieteellisiä analyysejä, se ei ole laiminlyönyt sille kyseisessä tiedonannossa asetettuja velvoitteita.

3. Kanneperusteen toinen osa, joka koskee kyselyyn annettuja vastauksia

98 Kyselyyn annettuihin vastauksiin liittyvän kanneperusteen toisen osan osalta on todettava oikeuskäytännöstä ilmenevän, että kun kolmannet osapuolet antavat vastauksia komission tietopyyntöihin, komission on otettava huomioon se mahdollisuus, että määräävässä markkina-asemassa oleva yritys kohdistaa kostotoimia kilpailijoihin, tavarantoimittajiin tai asiakkaisiin, jotka ovat osallistuneet komission tutkimukseen (em. asiassa BPB Industries ja British Gypsum v. komissio annetun tuomion 26 kohta ja em. asiassa Endemol v. komissio annetun tuomion 66 kohta). Tällaisen mahdollisuuden vuoksi kolmansilla osapuolilla, jotka antavat komissiolle sen toteuttamien kyselyjen yhteydessä asiakirjoja, joiden toimittaminen saattaisi niiden mielestä johtaa niihin kohdistuviin kostotoimiin, on oikeus olettaa, että niiden esittämää asiakirjojen luottamuksellista käsittelyä koskevaa pyyntöä noudatetaan.

99 Kun tietyt kolmannet osapuolet ovat pyytäneet, että niiden henkilöllisyyttä ei paljasteta, saattaa olla välttämätöntä, että komissio ei paljasta muidenkaan menettelyyn osallistuneiden kolmansien osapuolten henkilöllisyyttä, vaikka nämä eivät olisikaan pyytäneet luottamuksellista käsittelyä ennen komission kyselyyn vastaamista (em. asiassa Endemol v. komissio annetun tuomion 70 kohta).

100 Ei voida poissulkea sitä, että tämä luottamuksellisuusvaatimus on myös perusteltu syy laatia kaikista vastauksista ei-luottamuksellisia lyhennelmiä (ks. vastaavasti em. asiassa Endemol v. komissio annetun tuomion 71 ja 72 kohta).

101 Toisin sanoen pelkästään se seikka, että asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdassa asetetaan jokaiselle kolmannelle osapuolelle, joka vaatii luottamuksellista käytäntöä, velvoite merkitä selvästi vastauksestaan ne osat, jotka se katsoo olevan luottamuksellisia, ei estä komissiota asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 1 kohdan ja EY 287 artiklan päämäärän mukaisesti arvioimasta omasta aloitteestaan, voivatko tiettyjen menettelyyn osallistuneiden kolmansien osapuolten liikesalaisuudet tai muut luottamukselliset tiedot olla vaarassa paljastua, mikäli annetaan täydellinen oikeus tutustua sellaisten muiden kolmansien osapuolten antamiin vastauksiin, jotka eivät itse ole vaatineet tällaista kohtelua.

102 Komission tehtävänä on kuitenkin käsitellessään ilmoittajan (eli asetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun "henkilön, jota asia koskee") esittämää pyyntöä saada tutustua asiakirja-aineistoon perusteltava ainakin kyseisen artiklan mukaiseen neuvoa-antavan komitean kuulemiseen asti kaikki tätä tutustumisoikeutta koskevat rajoitukset, koska kaikkia oikeuksista tutustua asiakirja-aineistoon tehtäviä poikkeuksia on tulkittava suppeasti erityisesti silloin, kun komissio suunnittelee ilmoitetun yrityskeskittymän kieltämistä.

103 Kyselyyn annettujen vastausten osalta on muistutettava siitä, että Tetralla on ollut tilaisuus tutustua ainoastaan kahteen ei-luottamukselliseen lyhennelmään, jotka komissio on laatinut kaikista kyselyyn saaduista vastauksista, eikä itse vastauksiin, jotka mahdollisesti eivät ole olleet luottamuksellisia (ks. edellä 22 kohta). Komissio huomauttaa tässä yhteydessä siitä, että se on saanut luottamuksellista käsittelyä koskevia pyyntöjä useilta vastaajilta useissa tapauksissa sen vuoksi, että nämä ovat pelänneet kostotoimia. Sen jälkeen kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin teki työjärjestyksen 67 artiklan 3 kohdan mukaisen selvityksen, ilmeni kuitenkin, että komissio ei ollut ainakaan faksilla lähetettyjen kyselylomakkeiden saatteessa muistuttanut niiden 51:tä vastaanottajaa asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdan mukaisesta velvoitteesta merkitä selvästi kaikki aineisto, jonka ne katsovat olevan luottamuksellista. Tästä unohduksesta huolimatta 34:stä kyselyyn annetusta vastauksesta, joista yhteensä 30 oli käyttökelpoisia, kuuteen sisältyy nimenomainen luottamuksellista käsittelyä koskeva vaatimus. Yksi vastaajista on toimittanut komissiolle vastauksestaan erillisen julkisen toisinnon asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

104 On siis selvitettävä, onko komission päätös evätä kantajalta tilaisuus tutustua kyselyyn annettuihin vastauksiin ja yhteen laadittuun julkiseen toisintoon sekä rajoittaa tutustumisoikeus näistä kaikista vastauksista laadittuihin kahteen ei-luottamukselliseen lyhennelmään perusteltu.

105 On korostettava, että asetuksen yleiselle rakenteelle ominainen joutuisuuden vaatimus ei itsessään voi olla hyväksyttävä perustelu nyt käsiteltävässä asiassa tapahtuneen kaltaiselle epäämiselle. Mikäli komissiolla ei ollut riittävästi aikaa pyytää kyselyyn vastanneilta julkista toisintoa näistä vastauksista asetuksen N:o 447/98 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sillä oli joka tapauksessa velvollisuus ilmoittaa kantajalle, miksi kyselyyn vastanneiden ja pelkästään luottamuksellista käsittelyä vaatineiden mutta vastauksistaan julkista toisintoa toimittamattomien yritysten kostotoimia tai muita kohtalokkaita tai ei-toivottuja seurauksia koskevien pelkojen luonne ja laajuus oli riittävä perustelu sille, että tilaisuus tutustua näihin vastauksiin ja myös julkiseen toisintoon evättiin. Vaikka yrityskeskittymään liittyvän menettelyn toisen vaiheen hyvin lyhyet määräajat saattavat käytännön syistä ja erityisesti silloin, kun esitetään useita luottamuksellista käsittelyä koskevia vaatimuksia, olla hyväksyttävä perustelu laatia ei-luottamuksellisia lyhennelmiä, komissiolla on edelleen kuitenkin velvollisuus perustella, miksi se on evännyt yleisesti tilaisuuden tutustua sellaiseen markkinatutkimukseen annettuihin vastauksiin, joka on tehty asianomaisen antamista sitoumuksista. Tämä velvollisuus pätee erityisesti sellaisiin vastauksiin, jotka on annettu esittämättä ainakaan virallisesti minkäänlaista luottamuksellista käsittelyä koskevaa vaatimusta.

106 Kuulemismenettelyistä vastaavan neuvonantajan kantajan 19.10.2001 esittämään vaatimukseen saada tutustua asiakirja-aineistoon 25.10.2001 antamasta vastauksesta ilmenee, että komissio on tässä tapauksessa esittänyt yleisen kannanoton asiakirja-aineistoon tutustumisesta. Komissio on katsonut, että sellaisten lyhennelmien toimittaminen kyselyyn annetuista vastauksista, joiden oikeellisuuden ja yksityiskohtaisuuden kuulemismenettelyistä vastaava neuvonantaja on varmentanut, oli Tetran puolustautumisoikeuksien noudattamisen kannalta riittävä tilaisuus tutustua asiakirja-aineistoon.

107 Aluksi on todettava, että kun otetaan huomioon erityisesti se, että tietyt kyselyyn vastanneet ovat ilmaisseet pelkonsa siitä, että kantaja mahdollisesti ryhtyisi kostotoimiin, mikäli niiden vastauksia ei käsiteltäisi luottamuksellisesti, kaikki nämä vastaukset edellyttivät luottamuksellista käsittelyä.

108 Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on itse todennut, että tilaisuus tutustua ainakin 30:n kyselyyn annetun vastauksen ei-luottamukselliseen lyhennelmään, jonka laatiminen luottamukselliset tiedot salaten oli täysin mahdollista, on annettu, on toiseksi selvitettävä, loukataanko sillä, että kantaja on saanut tutustua ainoastaan lyhennelmiin, tosiasiallisesti sen puolustautumisoikeuksia.

109 On katsottava, että komission toteamusta, jonka mukaan se on riidanalaisessa päätöksessä viitannut kyselyyn annettuihin vastauksiin ainoastaan tukeakseen päätelmää, johon se oli sitoumusten osalta tullut jo muista niistä riippumattomista syistä, tukee tietyssä määrin riidanalaisen päätöksen (erityisesti sen 424 ja 425 perustelukappaleen) sanamuoto. Kuitenkin ainakin yhdestä kantajan kannalta epäedullisesta sitoumuksia koskevasta päätelmästä todetaan, että sen "vahvistaa markkinatutkimus" (428 perustelukappale).

110 On huomautettava, että Tetra ilmoitti 18.10.2001 päivätyssä kirjelmässään ja kuulemismenettelyistä vastaavalle neuvonantajalle 19.10.2001 osoittamassaan virallisessa valituksessa kyselylomakkeen tietyistä puutteellisuuksista ja epätäsmällisyyksistä, jotka koskivat kyselylomakkeita, joihin sillä oli ollut tilaisuus tutustua, erityisesti Sidelin SBM-koneiden lisenssiä koskeneen Tetran ehdottaman sitoumuksen esittämistavasta. Kuulemismenettelyistä vastaava neuvonantaja korosti 25.10.2001 antamassaan vastauksessa, että komission kysely oli suoritettu objektiivisesti ja että kyselylomakkeet eivät olleet harhaanjohtavia. Se ilmoitti lisäksi, että koska lomakkeisiin oli liitetty sitoumusten ei-luottamuksellinen sanamuoto, komissiolla oli oikeus olettaa, että lomakkeiden vastaanottajat lukisivat kyseisen tekstin.

111 Aluksi on korostettava, että sekä valitus että kirjelmä ovat liitettyinä ja siteerattuina kannekirjelmän alaviitteessä. Tästä seuraa, että vastaväite, jonka komissio on esittänyt istunnossa siitä, että kantajan lausumissaan esittämät erityisesti asiakkaille lähetetyn kyselylomakkeen viidennen kysymyksen epätäsmällisyyttä koskevat huomautukset olisivat uusia eikä niitä siis voitaisi tutkia, on perusteeton.

112 Siltä osin kuin kantaja vetoaa siihen, että kyselylomakkeet olisivat saattaneet johtaa vastaanottajia harhaan asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen arviointikriteerien osalta, kun siinä pyydettiin näitä vastaamaan siihen, "heikennettäisiinkö sitoumuksilla merkittävästi" kantajan asemaa pahvipakkausten markkinoilla ja "poistettaisiinko niillä todellisuudessa" yrityskeskittymässä syntyvän yksikön vahva asema arkojen nestemäisten elintarvikkeiden pakkausten markkinoilla, on todettava, ettei perusteluja voida hyväksyä. On riittävää todeta tältä osin, että vaikka tietyt näistä vastaanottajista ovat saattaneet laatia vastauksensa nojautuen muihin kuin asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisiin arviointikriteereihin, tutustuminen kyseisiin vastauksiin ei ollut tarpeen, jotta kantaja olisi kyennyt muistuttamaan komissiota hallinnollisen menettelyn aikana näiden kriteerien tärkeydestä.

113 Tämä pätee erityisesti sen vuoksi, että Tetralla on todellisuudessa ollut alusta lähtien tilaisuus tutustua asiakkaille ja pakkaustoimittajille lähetettyihin kyselylomakkeisiin, kuten se on itsekin myöntänyt 18.10.2001 päivätyssä kirjelmässään. Vaikka komissiolla olisi ollut velvollisuus antaa sille tilaisuus tutustua myös sen kilpailijoille lähetettyyn lomakkeeseen, kantaja on kuitenkin istunnossa myöntänyt, että sillä oli tilaisuus tutustua siihen myöhemmin muilla keinoilla. Kuten Tetrakin on istunnossa myöntänyt, sen väitteet eivät todellisuudessa koske viimeksi mainittua lomaketta. Vaikuttaa siis selvältä, että sillä oli mahdollisuus niiden lomakkeiden perusteella, joihin sillä oli ollut tilaisuus tutustua, ja komission kyselyyn annetuista vastauksista laatimien lyhennelmien perusteella muistuttaa kuulemismenettelyistä vastaavaa neuvonantajaa komission velvollisuudesta soveltaa yksinomaan asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa määriteltyjä arviointikriteerejä.

114 Väitteestä, jonka mukaan lisenssejä koskeva Tetran sitoumus olisi esitetty asiakkaille ja pakkaustoimittajille lähetetyissä kyselylomakkeissa harhaanjohtavassa muodossa, on todettava, että jo lomakkeita lukiessa ilmenee, että tavanomaisen tarkkaavaista vastaanottajaa ei olisi kyetty johtamaan harhaan. Vaikka esitettyihin kysymyksiin sisältyi tiettyjä lisenssiin liittyviä yksityiskohtia, jotka ääritapauksessa olisivat mahdollisesti saattaneet harhauttaa lukijaa, joka ei olisi vaivautunut tutkimaan niitä liitteessä lähetettyjen sitoumusten ei-luottamuksellisen version valossa, on huomautettava, että komissiolla oli oikeus olettaa, että ne tutkittaisiin. Kantaja ei ole tässä tapauksessa osoittanut, että mikäli vastaanottaja olisi todennut tällaisia moniselitteisiä yksityiskohtia, pelkkä lisenssiin liittyvän sitoumuksen tutkiminen ei olisi riittänyt valaisemaan tämän sitoumuksen täsmällistä ulottuvuutta.

115 Ainakaan asiakkaiden ja pakkaustoimittajien kyselyyn antamien vastausten ei-luottamuksellisesta versiosta ei ilmene, että lomake olisi johtanut niitä harhaan tai että nämä olisivat erehtyneet vastauksia antaessaan. Myöskään komission vastauksista laatimista ja Tetralle toimittamista lyhennelmistä, kun niitä tutkitaan kyseisen vastausten version valossa, ei ilmene, että niistä olisi jätetty pois tietoja tai yksityiskohtia, joista olisi ollut kantajalle hyötyä, jotta tämä olisi kyennyt osoittamaan, että lomakkeiden vastaanottajat olisivat erehtyneet tällä tavoin. Tätä päätelmää tukee Tetran päätös pidättäytyä esittämästä täydentäviä kirjallisia huomautuksia kyseisestä vastausten versiosta tämän oikeudenkäynnin aikana (ks. vastaavasti em. asiassa Hercules Chemicals v. komissio annetun tuomion 80 kohta).

116 Lopuksi on todettava, että myöskään kyselyyn annettujen vastausten lyhennelmistä ei ilmene, että niissä esitettäisiin totuudenvastaisella tavalla se ainoa vastaus, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on selvityksen jälkeen todennut täysin luottamukselliseksi (ks. edellä 78 kohta).

117 Tästä seuraa, että komission päätöksellä antaa Tetralle tilaisuus tutustua ainoastaan kyselyyn annettujen vastausten ei-luottamuksellisiin lyhennelmiin ei ole loukattu tämän puolustautumisoikeuksia.

4. Päätelmä

118 Edellä esitetyn perusteella kanneperuste, jonka mukaan oikeutta tutustua asiakirja-aineistoon on loukattu, on hylättävä.

II Asetuksen 2 artiklan rikkomista koskevat kanneperusteet

A Alustavia huomautuksia

119 Heti aluksi on muistutettava siitä, että asetuksen aineellisissa säännöksissä ja erityisesti sen 2 artiklassa komissiolle annetaan tietty harkintavalta erityisesti taloudellisten seikkojen arvioinnissa. Näin ollen harkintavallan käytön tuomioistuinvalvonnassa, jolla on olennainen merkitys keskittymiä koskevien säännösten täsmentämisessä, on otettava huomioon se harkintavalta, joka komissiolle annetaan keskittymiä koskevissa taloudellisluonteisissa oikeussäännöissä (yhdistetyt asiat C-68/94 ja C-30/95, Ranska ym. v. komissio, ns. Kali & Salz -tapaus, tuomio 31.3.1998, Kok. 1998, s. I-1375, 223 ja 224 kohta; asia T-102/96, Gencor v. komissio, tuomio 25.3.1999, Kok. 1999, s. II-753, 164 ja 165 kohta ja asia T-342/99, Airtours v. komissio, tuomio 6.6.2002, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 64 kohta).

120 Lisäksi on muistettava, että asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltumattomiksi on julistettava yrityskeskittymät, joilla luodaan sellainen määräävä asema tai vahvistetaan sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla olennaisesti estyy. Komission on sitä vastoin julistettava ilmoitettu asetuksen soveltamisalaan kuuluva keskittymä yhteismarkkinoille soveltuvaksi, kun kyseisen säännöksen mukaiset kaksi arviointikriteeriä eivät täyty (asia T-2/93, Air France v. komissio, tuomio 19.5.1994, Kok. 1994, s. II-323, 79 kohta; ks. vastaavasti myös em. asiassa Gencor v. komissio annetun tuomion 170 kohta ja em. asiassa Airtours v. komissio annetun tuomion 58 ja 82 kohta). Jos keskittymällä ei luoda eikä vahvisteta määräävää markkina-asemaa, se on siten hyväksyttävä ilman, että on tarpeen tutkia keskittymän vaikutuksia toimivaan kilpailuun (ks. em. asiassa Air France v. komissio annetun tuomion 79 kohta).

121 Kantajan toisen, kolmannen ja neljännen kanneperusteen perusteltavuus on tutkittava näiden seikkojen valossa.

B Kanneperuste, joka koskee muutetun yrityskeskittymän horisontaalisten ja vertikaalisten kilpailunvastaisten vaikutusten puuttumista

1. Alustavia huomautuksia

122 Kantaja vetoaa siihen, että sitoumuksilla on poistettu kaikki "horisontaaliset" ja "vertikaaliset" epäedulliset vaikutukset, joita ilmoitetusta järjestelystä mahdollisesti aiheutuisi ja jotka on yksilöity riidanalaisessa päätöksessä. Tetra kuitenkin väittää, että tietyt huomautukset, joita komissio on esittänyt tällaisten vaikutusten perusteella yrityskeskittymää vastaan (263-324 perustelukappale), ovat sitoumusten valossa täysin perusteettomia.

123 Komission mielestä kantaja erehtyy todetessaan, että riidanalaiseen päätökseen sisältyisi horisontaalisiin tai vertikaalisiin vaikutuksiin liittyviä huomautuksia. Kyseisessä päätöksessä ei näet mainita sitä, että määräävän markkina-aseman syntyminen tai vahvistuminen johtuisi yrityskeskittymän horisontaalisista tai vertikaalisista vaikutuksista erikseen arvioituina. Komissio väittää kuitenkin, että muutetulla yrityskeskittymällä on merkittäviä tällaisia vaikutuksia, joita se ei voi jättää huomiotta. Se vetoaa siihen, että riidanalaisessa päätöksessä on arvioitaessa yrityskeskittymän konglomeraattivaikutuksia asianmukaisesti otettu huomioon sen jäljelle jäävät horisontaaliset ja vertikaaliset vaikutukset, eli sellaiset vaikutukset, jotka säilyvät sitoumusten jälkeen.

124 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa, että vaikka komissio ei nojaudu riidanalaisessa päätöksessä näihin horisontaalisiin ja vertikaalisiin vaikutuksiin, se on kuitenkin ottanut ne huomioon tukeakseen päätelmäänsä, jonka mukaan muutettu yrityskeskittymä pitää kieltää. Komissio toteaa riidanalaisessa päätöksessä, että "määräävän aseman luominen ja sen vahvistaminen" PET-pakkaamislaitteiden markkinoilla, erityisesti suuri- ja pienitehoisissa SBM-koneissa ja pahviinpakkaamisjärjestelmissä "johtui useista tekijöistä", joihin kuuluivat myös "horisontaaliset ja vertikaaliset vaikutukset" (262 perustelukappale). Lisäksi komission huomautuksista ja lähinnä sen asiamiehen istunnossa antamista selvityksistä ilmenee, että nimenomaan sen PET-laitteiden markkinoihin liittyneet huolet perustuivat tällaisiin vaikutuksiin. On siis tutkittava erikseen peruste, jonka kantaja on esittänyt määräävän aseman luomisesta viimeksi mainituilla markkinoilla näiden vaikutusten välityksellä.

2. Horisontaaliset vaikutukset

a) Asianosaisten lausumat

125 Kantaja huomauttaa aluksi, että vaikka riidanalaisessa päätöksessä todetaan, että erikseen tarkasteltujen kolmien markkinoiden eli pienitehoisten SBM-koneiden markkinoiden, aseptisten PET-täyttölaitteiden markkinoiden ja suojakäsittelytekniikoiden markkinoiden välille on syntynyt horisontaalisia päällekkäisyyksiä, komissio ei esitä, että millekään näistä markkinoista luotaisiin määräävä asema tai että sellaista asemaa vahvistettaisiin. Suurin ongelma, jonka komissio on yksilöinyt horisontaalisten vaikutusten kannalta, koskee pienitehoisten SBM-koneiden markkinoita, mutta Tetran päätös luopua Dynaplastista eli omasta toiminnasta SBM-koneiden alalla, poistaisi tämän ongelman. Kantaja korostaa myös sitä, että sen sitoumus luopua Sidelin SBM-koneisiin liittyvästä lisenssistä heikentäisi vielä entisestään Sidelillä pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla olevaa asemaa.

126 Vaikka komissio myöntää, että muutetun yrityskeskittymän horisontaaliset vaikutukset eivät sellaisenaan eli muista järjestelyn vaikutuksista riippumatta johtaisi määräävän markkina-aseman luomiseen tai sen vahvistumiseen, se väittää, että niillä vahvistettaisiin merkittävästi uuden yksikön asemaa PET-markkinoilla, eivätkä sitoumukset poistaisi sitä. Sitoumukset eivät korjaa myöskään ongelmaa, joka koskee Tetran määräävän aseman vahvistamista