Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Hallinnollinen menettely - Virallistutkinnan periaate - Komission tutkintavelvollisuuden rajat

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artikla)

2 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Hallinnollinen menettely - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen - Velvollisuutta kuulemismenettelyn uudelleen aloittamiseen asianosaisten kuulemisen jälkeen suoritetun sisäisen tutkinnan vuoksi ei ole

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 1 kohta ja 65 artikla)

3 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Hallinnollinen menettely - Väitetiedoksiannon ja kilpailusääntöjen rikkomisen toteamisesta tehdyn päätöksen yhdenmukaisuus - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 15 artikla)

4 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Valmistelumenettely - Komission päätös - Velvoite toimia kollegisen päätöksenteon periaatteen mukaisesti - Tehdyn päätöksen ja tiedoksiannetun päätöksen välinen vastaavuus

5 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Komission työjärjestys - Tehtyjen päätösten todistusvoimaiseksi saattaminen - Pöytäkirjaan "liitettyjen" asiakirjojen käsite

(Komission vuoden 1993 työjärjestyksen 16 artiklan 1 kohta)

6 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Rikkominen - Näyttö

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artikla)

7 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Yritysten välisten sopimusten käsite - Tulevaa markkinakäyttäytymistä koskeva yhteinen tahto

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta; EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

8 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Yhdenmukaistettujen menettelytapojen käsite - Yhteistoiminta ja yhteistyö, jotka ovat ristiriidassa sen kanssa, että jokaisen yrityksen on määriteltävä itsenäisesti markkinakäyttäytymisensä - Tietojenvaihtojärjestelmä

(EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan d alakohta ja 65 artiklan 1 kohta; EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

9 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kilpailua rajoittava vaikutus - Kilpailunvastainen tarkoitus - Riittävä todentaminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta; EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

10 EHTY - Perustamissopimuksen 65 artiklan tulkinta - Jäljellä olevan kilpailun turvaaminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artikla)

11 EHTY - Hinnat - Hinnastot - Julkistamisvelvollisuuden tarkoitus - Yhteensopivuus yhteistoimintakiellon kanssa

(EHTY:n perustamissopimuksen 60 artikla ja 65 artiklan 1 kohta)

12 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Tietojenvaihtojärjestelmä - Tuntuva vaikutus järjestelmään osallistuvien yritysten käyttäytymiseen - Kilpailunvastaisuus

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta)

13 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sopimukset hintojen vahvistamisesta - Komission antama kannustus - Kannustuksen laajuutta koskevan väärinkäsityksen seuraukset

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta)

14 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Perusteltavuus - Komission asiaan puuttumattomuus tai välinpitämätön suhtautuminen ei ole peruste kilpailusääntöjen rikkomiselle

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 ja 4 kohta)

15 Kumoamiskanne - Kanneperusteet - Harkintavallan väärinkäytön käsite - Päätös, jolla määrätään sakko kilpailusääntöjen rikkomisesta - Päätös on harkintavallan väärinkäyttöä vain poikkeustapauksissa

(EHTY:n perustamissopimuksen 3, 4 ja 33 artikla sekä 65 artiklan 1 ja 5 kohta)

16 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Päätös, jolla määrätään sakko kilpailusääntöjen rikkomisesta - Sakon laskentatavan ilmoittaminen on suotavaa

(EHTY:n perustamissopimuksen 15 artikla ja 65 artiklan 1 kohta)

17 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Raskauttavat asianhaarat - Kilpailusääntöjen rikkomisen uusimisen käsite

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

18 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Asianomaisen yrityksen vaikea taloudellinen tilanne - Velvollisuutta taloudellisen tilanteen huomioon ottamiseen ei ole

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

19 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Kilpailusääntöjen rikkomisen kilpailunvastaisten vaikutusten huomioon ottamisen rajat

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

20 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Mahdollisuus korottaa sakkojen tasoa

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

21 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistaminen - Sakon määrääminen yhteisöjen tuomioistuimissa - Täysi harkintavalta

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 2 kohta)

22 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakot - Koronmaksuvelvollisuus maksamista lykättäessä - Kanteen nostaminen tuomioistuimessa ei vaikuta asiaan

(EHTY:n perustamissopimuksen 39 artikla)

Tiivistelmä

1 Kun komissiolle esitetään väitteitä, joilla on merkitystä EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan soveltamismenettelyn kohteena olevien yritysten puolustautumisen kannalta ja joiden mukaan eräs komission yksikkö on kehottanut näitä yrityksiä ryhtymään toimiin, joista niitä nyt moititaan, ja kun komissio siten on sen omien hallintoyksiköiden menettelyä koskevien väitteiden oikeiksi tai vääriksi osoittamisessa etuoikeutetussa asemassa näihin yrityksiin nähden, irrallistutkinnan periaate huomioon ottaen hyvän hallinnon ja menettelyllisen yhdenvertaisuuden periaatteista johtuu, että komissio on velvollinen tutkimaan tämän laatuiset asiaan liittyvät seikat huolellisesti sen selvittämiseksi, ovatko kyseiset väitteet aiheellisia. Tällaisessa tutkimuksessa noudatettavista menettelytavoista päättäminen on kuitenkin komission eikä kantajien asia.

2 EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätty puolustautumisoikeuksien turvaaminen perustamissopimuksen 65 artiklan soveltamismenettelyssä ei edellytä sitä, että komissio vastaisi kaikkiin asianomaisten yritysten väitteisiin, suorittaisi lisätutkintaa tai kuulisi asianosaisten nimeämiä todistajia katsoessaan, että asia on jo riittävästi tutkittu.

Kun asianomaisilla yrityksillä on ollut kuulemistilaisuudessa mahdollisuus esittää näkemyksensä yksityiskohtaisesti, se, että kantajat ovat toimittaneet kuulemistilaisuuden jälkeen eräitä asiakirjoja ja komissio on sen jälkeen päättänyt käynnistää sisäisen tutkinnan, ei sellaisenaan velvoita komissiota aloittamaan kuulemismenettelyä uudelleen tämän tutkinnan päätyttyä.

Tällaisessa tilanteessa asianomaisten yritysten puolustautumisoikeudet tulevat riittävästi turvatuiksi sillä, että komissio ilmoittaa niille tämän tutkinnan tuloksista mainiten, etteivät niiden toimittamat asiakirjat anna aihetta uuden kuulemistilaisuuden järjestämiseen, ja niiden menettelylliset oikeudet tulevat riittävästi turvatuiksi sillä, että niillä on mahdollisuus nostaa kanne ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa.

3 Väitetiedoksiannon eräiden jaksojen sanatarkka toistaminen kilpailusääntöjen rikkomisen toteavassa päätöksessä osoittaa sellaisenaan vain sen, että komissio on pysynyt aikaisemmassa näkemyksessään. Asiaan vaikuttavien todisteiden puuttuessa tällainen tekstien yhdenmukaisuus ei osoita, että komissio olisi asian arvioinnissa jättänyt ottamatta huomioon asianomaisen puolustuksekseen esittämät seikat.

4 Sille tai niille, joille päätös on osoitettu, tiedoksiannettavan päätöksen päätösosan ja perustelujen on oltava yhtäpitävät komission jäsenten kokouksessa tekemän päätöksen päätösosan ja perustelujen kanssa, lukuun ottamatta yksinomaan oikeinkirjoitukseen tai kieliasuun kohdistuvia korjauksia, joita päätösasiakirjan tekstiin voidaan tehdä vielä sen jälkeenkin, kun asiakirja on lopullisesti hyväksytty kokouksessa.

Se, että tällainen päätös on tehty kahdessa erillisessä asiakirjassa, joista jälkimmäisessä on tehty edelliseen eräitä osaksi käsin kirjoitettuja muutoksia, on tässä tapauksessa merkityksetöntä, koska kollegion tekemän päätöksen ja vastaanottajille tiedoksiannetun päätöksen välillä ei ole voitu todeta mitään asiallista eroa. Myöskään se, että näiden kahden asiakirjan eräissä kieliversioissa on käytetty epäyhtenäistä sivunumerointia tai erilaisia kirjasinlajeja, ei vaikuta asiaan, koska näiden yhdessä luettavien asiakirjojen sisältö ja muoto vastaavat riidanalaisesta päätöksestä kantajille tiedoksiannettua versiota.

5 Komission vuoden 1993 työjärjestyksen 16 artiklan ensimmäisen kohdan, jonka mukaan "komission istunnoissa tai kirjallista menettelyä noudattaen hyväksytyt säädökset tai päätökset liitetään todistusvoimaisella kielellä tai todistusvoimaisilla kielillä sen komission istunnon pöytäkirjaan, jossa ne on hyväksytty tai todettu hyväksytyiksi", tarkoitus on varmistaa, että komissio on asianmukaisesti tehnyt päätöksen sellaisena kuin se on tiedoksiannettu adressaatille.

Kun tässä artiklassa ei määritellä, millä tavalla istunnoissa hyväksytyt säädökset tai päätökset on "liitettävä" pöytäkirjaan, toisin kuin saman 16 artiklan myöhemmässä sanamuodossa, joka edellyttää, että kyseiset asiakirjat on liitettävä pöytäkirjaan "erottamattomasti", on syytä olettaa, että kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on saanut pöytäkirjan ja sen mukana olleet tehtyä päätöstä vastaavat asiakirjat koosteena, jonka komission virkamiehet ovat vakuuttaneet saaneensa komission pääsihteeristöstä sellaisenaan, nämä asiakirjat on "liitetty" pöytäkirjaan siinä mielessä, että ne oli sijoitettu pöytäkirjan yhteyteen kiinnittämättä niitä siihen fyysisesti.

Tämän vuoksi ja kun otetaan huomioon laillinen olettama, jonka mukaan yhteisön asiakirjat ovat päteviä, näiden asiakirjojen on katsottava tulleen saatetuiksi todistusvoimaisiksi puheenjohtajan ja pääsihteerin kirjoitettua nimikirjoituksensa kyseisen pöytäkirjan ensimmäiselle sivulle.

6 Yrityksen osallistuminen kokouksiin, joissa on toteutettu kilpailunvastaisia toimenpiteitä, on päinvastaista johtopäätöstä tukevien todisteiden puuttuessa sellaisenaan riittävä näyttö sen osallistumisesta näihin toimenpiteisiin.

7 Yritysten ilmaisema yhteinen tahto käyttäytyä markkinoilla hintojen osalta määrätyin tavoin on EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu sopimus. Tässä suhteessa ei ole mitään syytä tulkita perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdassa olevaa "sopimuksen" käsitettä eri tavalla kuin EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa olevaa "sopimuksen" käsitettä.

8 Yhdenmukaistetun menettelytavan käsitettä on tulkittava ottaen huomioon EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan tarkoitus ja sopimuksen oikeudellinen viitekehys. Vaikka teräsmarkkinat ovat oligopolistiset markkinat, joiden erityispiirteenä ovat perustamissopimuksen 60 artiklan määräykset, jotka hinnastojen ja kuljetusmaksujen julkaisupakon ansiosta takaavat eri yritysten soveltamien hintojen julkisuuden, niistä johtuva hintojen muuttumattomuus tai yhdenmukaisuus eivät sellaisenaan ole perustamissopimuksen vastaisia, kunhan ne eivät johdu markkinakumppaneiden välisestä hiljaisestakaan sopimuksesta, vaan perustuvat itsenäisten ja keskenään kilpailevien taloudellisten yksikköjen voimien ja strategioiden vaikutukseen markkinoilla. Tästä seuraa, että käsitys, jonka mukaan jokaisen yrityksen on määriteltävä itsenäisesti se politiikka, jota se aikoo markkinoilla noudattaa, sopimatta asiasta kilpailijoidensa kanssa, on EHTY:n perustamissopimuksen ja varsinkin sen 4 artiklan d kohdan ja 65 artiklan 1 kohdan olennainen piirre.

Perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan mukaisella "yhdenmukaistettujen menettelytapojen" kiellolla on lähtökohtaisesti sama tarkoitus kuin EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan mukaisella "yhdenmukaistettujen menettelytapojen" kiellolla. Erityisesti sen tarkoituksena on turvata perustamissopimuksen 4 artiklan d kohdan mukaisen kiellon tehokas vaikutus saattamalla kieltojen soveltamisalaan sellainen yritysten välisen yhteistoiminnan muoto, jolla korvataan tietoisesti perustamissopimuksessa tarkoitetun normaalin kilpailun riskit yritysten välisellä käytännön yhteistyöllä ilman, että jouduttaisiin tekemään varsinaista sopimusta.

Jos yritys paljastaa kilpailijoilleen kokouksessa, johon suurin osa kilpailijoista osallistuu ja joka liittyy säännölliseen yhteydenpitoon, millainen on sen tuleva hintakäyttäytyminen markkinoilla, ja samalla kehottaa näitä käyttäytymään samalla tavalla eli siis nimenomaisesti pyrkii vaikuttamaan niiden tulevaan kilpailukäyttäytymiseen ja jos tämä yritys voi perustellusti odottaa, että sen kilpailijat noudattavat suuressa määrin sen pyyntöä tai ainakin ottavat sen huomioon päättäessään omasta kauppapolitiikastaan, kyseiset yritykset korvaavat tällöin perustamissopimuksessa tarkoitetun normaalin kilpailun riskit yritysten välisellä käytännön yhteistyöllä, jota on pidettävä perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna "yhdenmukaistettuna menettelytapana".

Tässä määräyksessä tarkoitettua yritysten osallistumista yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin on myös se, että yritykset tosiasiallisesti osallistuvat järjestelmään, jonka tarkoituksena on niiden tulevaa markkinakäyttäytymistä koskevan epävarmuuden poistaminen ja joka siten merkitsee välttämättä, että jokainen yrityksistä ottaa huomioon kilpailijoiltaan saamansa tiedot. Siten ei ole tarpeen osoittaa, että kyseisten tietojen vaihtaminen olisi johtanut tiettyyn tulokseen tai käynnistänyt tiettyjä toimenpiteitä kyseisillä markkinoilla.

9 Siltä osin kuin EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdassa viitataan yhteisjärjestelyihin, jotka "ovat omiaan" vääristämään tavanomaista kilpailua, näin ilmaistuun käsitteeseen sisältyy myös EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa käytetty käsite "joiden tarkoituksena on". Perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan rikkomisen toteennäyttämiseksi ei siten tarvitse osoittaa kilpailua rajoittavan vaikutuksen olemassaoloa.

10 Vaikka on totta, että EHTY:n perustamissopimuksessa tarkoitettujen markkinoiden oligopolistisuus voi jonkin verran lieventää kilpailun vaikutusta, tämä käsitys ei oikeuta tulkitsemaan 65 artiklaa siten, että yritysten sellaiset menettelytavat, jotka etenkin hintojen vahvistamisella vähentävät kilpailua entisestään, olisivat sallittuja. Markkinoiden oligopolistisen rakenteen mahdolliset seuraukset huomioon ottaen on entistä tärkeämpää turvata vielä jäljellä oleva kilpailu.

11 Perustamissopimuksen 60 artiklan 2 kohdan mukaisen hinnastojen julkistamisvelvollisuuden tarkoitus on ensimmäiseksi estää kielletyt menettelytavat niin hyvin kuin mahdollista, toiseksi mahdollistaa ostajille täsmällisten tietojen saaminen hinnoista ja osallistuminen syrjivien menettelytapojen valvontaan sekä kolmanneksi antaa yrityksille mahdollisuus tuntea täsmällisesti kilpailijoidensa hinnat, jotta niillä olisi mahdollisuus mukautua niihin.

Se, että 60 artiklan määräykset ovat omiaan rajoittamaan kilpailua, ei estä perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistoimintakiellon soveltamista. Jokaisen yrityksen on nimittäin vahvistettava näissä hinnastoissa esiintyvät hinnat itsenäisesti ja ilman yritysten välistä hiljaistakaan sopimusta.

12 EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta perustuu käsitykseen, jonka mukaan jokaisen taloudellisen toimijan on määriteltävä itsenäisesti politiikka, jota se aikoo noudattaa yhteismarkkinoilla.

Järjestelmä, jossa vaihdetaan yrityskohtaisesti ja jäsenvaltioittain jaoteltuja tietoja järjestelmään osallistuvien yritysten tilauksista ja toteutuneista toimituksista yhteisön tärkeimmille markkinoille on, ottaen huomioon näiden pelkästään järjestelmään osallistuville tuottajille muttei kuluttajille eikä muille kilpailijoille tarkoitettujen tietojen ajantasaisuus, kysymyksessä olevien tuotteiden homogeenisuus ja markkinoiden keskittymisaste, omiaan vaikuttamaan huomattavasti järjestelmään osallistuvien yritysten käyttäytymiseen ja merkitsee kilpailun normaalien riskien korvaamista yritysten välisellä käytännön yhteistyöllä.

13 EHTY:n perustamissopimuksen missään määräyksessä ei sallita kilpailunvastaisia hintasopimuksia, eikä neuvostolla, komissiolla eikä yrityksillä ole oikeutta olla piittaamatta perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan määräyksistä eikä poiketa velvollisuudestaan noudattaa niitä.

Tästä seuraa, että vaikka Eurofer/Scandinavie-toimialajärjestössä tehdyt hintasopimukset olisi tehty yhteisön ja Ruotsin, Norjan ja Suomen välistä kauppaa rajoittavien järjestelyjen yhteydessä ja vaikka komissio ja/tai näiden maiden viranomaiset olisivat kannustaneet niihin tai sallineet ne ainakin välillisesti, nämä sopimukset olisivat silti perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan vastaisia, koska niillä vahvistettiin Tanskan markkinahinnat.

14 EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 4 kohdan määräykset, joiden mukaan sopimukset ja päätökset, jotka ovat 1 kohdan mukaan kiellettyjä, ovat "mitättömiä", ovat sisällöltään objektiivisia ja velvoittavat sekä yrityksiä että komissiota, joka ei voi vapauttaa yrityksiä niistä. Se, että asiaan ei ole puututtu tai että asiaan on suhtauduttu välinpitämättömästi, ei tämän vuoksi muuta sitä, että perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan vastainen menettely merkitsee kilpailusääntöjen rikkomista.

Tämä pitää erityisesti paikkansa tilanteessa, jossa asiaan puuttumatta jättäminen on ehkä todistettukin, mutta asiaan puuttumatta jättänyt viranomainen on ollut komission teollisuusasioista vastaava pääosasto eikä sen kilpailuasioista vastaava pääosasto. Jos yritykset ovat hiukankaan epätietoisia menettelytapojensa laillisuudesta, niiden kuuluu ottaa yhteyttä kilpailuasioita hoitaviin yksikköihin tilanteen selvittämiseksi.

15 Päätöstä tehtäessä on tapahtunut harkintavallan väärinkäyttö vain silloin, kun objektiivisten, asianmukaisten ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että toimenpide on toteutettu yksinomaan tai ainakin ratkaisevilta osin muiden kuin ilmoitettujen päämäärien saavuttamiseksi tai perustamissopimuksessa tapaukseen liittyvien seikkojen käsittelemiseksi erityisesti määrätyn menettelyn kiertämiseksi.

Kilpailurikkomisten selvittämismenettely ja seuraamusten määrääminen ovat EHTY:n perustamissopimuksen 3 ja 4 artiklan perustavanlaatuisten määräysten mukaisesti komission toimenpiteiden asianmukaisia tarkoitusperiä. Jos tällaisista rikkomisista on saatu todellinen näyttö ja jos osoitetaan, että sakkojen määrät on laskettu objektiivisesti ja oikeasuhtaisesti, tällaisten sakkojen määräämisestä perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehtyyn päätökseen voidaan katsoa sisältyvän harkintavallan väärinkäyttöä vain poikkeustapauksissa.

Tältä osin komission ja terästeollisuuden edustajien väliset Euroopan terästeollisuuden rakenneuudistusta koskevat samanaikaiset neuvottelut kuten myöskään näiden neuvottelujen tulokseton päättyminen "sattumalta" samaan aikaan päätöksen, jolla tämän toimialan suurimpien yritysten todetaan rikkoneen kilpailusääntöjä, tekemisen kanssa eivät yksinään todista harkintavallan väärinkäyttöä.

16 EHTY:n perustamissopimuksen 15 artiklassa edellytettyjen perustelujen on oltava sellaiset, että se, jota päätös koskee, saa tietää, miksi päätös on tehty, puolustaakseen tarvittaessa oikeuksiaan ja voidakseen tutkia, onko päätös asianmukainen, ja toisaalta sellaiset, että yhteisöjen tuomioistuimet voivat valvoa päätöksen laillisuutta. Sellaisen päätöksen yhteydessä, jolla useille yrityksille määrätään sakkoja yhteisön kilpailusääntöjen rikkomisesta, perusteluvelvollisuuden laajuutta on arvioitava ottaen huomioon varsinkin, että rikkomisten vakavuus on määriteltävä erittäin monien seikkojen, kuten erityisesti asiaan liittyvien erityisolosuhteiden, asiayhteyden ja sakkojen ennaltaestävän vaikutuksen perusteella, mutta ettei huomioon otettavista seikoista ole laadittu sitovaa tai tyhjentävää luetteloa. Lisäksi komissiolla on kunkin sakon määrää vahvistaessaan harkintavaltaa, eikä sen voida katsoa olevan tällöin velvollinen noudattamaan täsmällistä matemaattista kaavaa.

On suositeltavaa, että yritykset saavat komission sopivaksi harkitsemalla tavalla yksityiskohtaisesti tietää niille määrättyjen sakkojen laskentatavan, jotta ne voivat määrittää kantansa tietoisina kaikista seikoista ilman, että niiden on tästä syystä nostettava kanne kyseistä päätöstä vastaan.

Tämä pätee vielä suuremmalla syyllä silloin, kun komissio on käyttänyt sakkojen laskemiseen yksityiskohtaisia aritmeettisia kaavoja. Sellaisessa tapauksessa on suotavaa, että asianomaisilla yrityksillä ja tarvittaessa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella on mahdollisuus tarkastaa, ettei komission käyttämässä menetelmässä ja sen soveltamisen eri vaiheissa ole tapahtunut virheitä ja että ne ovat sopusoinnussa sakkoasioihin sovellettavien säännösten ja periaatteiden, erityisesti yhdenvertaisuusperiaatteen kanssa.

Komission ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen pyynnöstä oikeudenkäynnin aikana esittämät sakkojen laskemiseen liittyvät numerotiedot eivät kuitenkaan ole näiden sakkojen määräämisestä tehdyn päätöksen jälkikäteisiä lisäperusteluja, vaan ne ilmaisevat numeroina tässä päätöksessä sanallisesti ilmaistut perusteet, mikäli ne itsessään ovat sellaisia, että ne on mahdollista ilmaista määrällisesti.

17 Rikoksen uusimisen käsite, sellaisena kuin se esiintyy joissakin kansallisissa oikeusjärjestyksissä, edellyttää sitä, että henkilö on tehnyt uusia rikoksia sen jälkeen, kun häntä on rangaistu vastaavanlaisista rikoksista.

Sitä, että asianomaiselle yritykselle on aikaisemmalla päätöksellä määrätty seuraamuksia vastaavanlaisista kilpailusääntöjen rikkomisista, ei voida pitää sakon korottamiseen oikeuttavana raskauttavana asianhaarana niiden rikkomisten osalta, jotka on tehty ennen tuon päätöksen tekemistä.

18 Komissiolla on vahvistaessaan terästeollisuusyrityksille kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättävien sakkojen määrän lähtökohtaisesti oikeus ottaa huomioon näiden yritysten vaikea taloudellinen tilanne mutta pysyttää sakot sopivaksi katsomallaan tasolla. Jos komissiolla kuitenkin katsottaisiin olevan velvollisuus ottaa huomioon yrityksen tappiollisuus, se merkitsisi perusteettoman kilpailuedun antamista niille yrityksille, jotka ovat heikoimmin sopeutuneita markkinatilanteeseen.

19 Koska EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan rikkomisen toteamiseksi ei ole välttämätöntä osoittaa, että kysymyksessä olevalla käyttäytymisellä on ollut kilpailunvastainen vaikutus, sopimuksen tai yhdenmukaistetun menettelytavan mahdollinen vaikutus tavanomaiseen kilpailuun ei ole ratkaiseva peruste arvioitaessa sakon asianmukaista määrää. Menettelytavan suunnitelmallisuuteen ja siten sen tarkoitukseen liittyvillä seikoilla voi nimittäin olla suurempi merkitys kuin sen vaikutuksiin liittyvillä seikoilla, varsinkin niiden liittyessä sellaisinaan vakaviin kilpailusääntöjen rikkomisiin kuten hintojen vahvistamiseen ja markkinoiden jakamiseen.

Kilpailusääntöjen rikkomisen vaikutusten arvioiminen sakkoa koskevassa asiassa voi kuitenkin olla asianmukaista siinä tapauksessa, että komissio nojautuu nimenomaisesti vaikutuksiin, muttei pysty todistamaan niitä tai osoittamaan perusteltuja syitä niiden huomioon ottamiseen.

Koska komissio on antanut yrityksille aiheen vaihtaa näkemyksiään markkinoiden taloudellisesta tilanteesta ja varsinkin hintojen tulevasta kehityksestä, kilpailusääntöjen rikkomisten vaikutuksia ei voida määritellä vertaamalla näiden yritysten tekemistä kilpailua rajoittavista sopimuksista johtuvaa tilannetta tilanteeseen, jossa yritykset eivät olisi lainkaan pitäneet yhteyttä keskenään, vaan vertaamalla tätä tilannetta komission tarkoittamaan ja hyväksymään tilanteeseen.

20 Se, että komissio on aikaisemmin määrännyt tietynlaisista rikkomisista tietyntasoisia sakkoja, ei voi estää sitä korottamasta tätä tasoa EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdassa määrätyissä rajoissa, jos se on välttämätöntä yhteisön kilpailupolitiikan tehokkuuden varmistamiseksi.

21 Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvistaa sakon määrän täyttä harkintavaltaansa käyttäen, kyseessä ei ole täsmällinen aritmeettinen laskutoimitus. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei myöskään ole sidottu komission laskutoimituksiin, vaan sen on suoritettava oma arviointinsa ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät seikat.

22 EHTY:n perustamissopimuksen 39 artiklan mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa nostetulla kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta. Sen vuoksi komissiolla ei ole velvollisuutta kohdella samalla tavalla yritystä, joka nostaen kanteen tai jättäen sen nostamatta maksaa sakon sen normaalina eräpäivänä mahdollisesti käyttäen hyväkseen komission sille kenties tarjoamaa mahdollisuutta maksaa sakko useassa erässä edullisella korolla, ja yritystä, joka haluaa siirtää kyseisen maksun lopullisen tuomion julistamiseen asti. Viimeksi mainitussa tilanteessa on nimittäin poikkeustapauksia lukuun ottamatta katsottava, että normaalin korkokannan mukaisten viivästyskorkojen soveltaminen on perusteltua.