Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Asetukset - Suhteellisuusperiaatetta koskevan nimenomaisen maininnan puuttuminen - Perusteluvelvollisuuden laiminlyönti - Perusteluvelvollisuutta ei ole laiminlyöty

(EY:n perustamissopimuksen 3 b ja 190 artikla; neuvoston asetus N:o 519/94)

2 Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo, jolla pyritään tukemaan toista asianosaista kanteesta poikkeavilla perusteilla - Väliintulohakemus täyttää tutkittavaksi ottamisen edellytykset

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan neljäs kohta)

3 Yhteinen kauppapolitiikka - Yhteisöjen toimielinten sääntelyvalta - Harkintavalta yhteisen kauppapolitiikan sääntelyssä - Tuomioistuinvalvonnan rajat - Asetus N:o 519/94 - Tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lelujen tuontikiintiöt - Arviointivirhettä ei ole tapahtunut

(Neuvoston asetus N:o 519/94)

4 Yhteinen kauppapolitiikka - Yhteisöjen toimielinten sääntelyvalta - Yhteisön sääntelyllä perustettu yhteinen tuontijärjestelmä - Neuvoston tehtävä tässä sääntelyssä - Yhteisön yleisen edun huomioon ottaminen - Velvollisuutta vahvistaa jäsenvaltioiden aiemmin tekemät valinnat ei ole

(EY:n perustamissopimuksen 4 artikla; neuvoston asetus N:o 519/94)

5 Yhteinen kauppapolitiikka - Kolmansien maiden kanssa käytävä kauppa - Määrälliset tuontirajoitukset - Tuontirajoitusten hyväksymisedellytykset

(EY:n perustamissopimuksen 110 artikla)

6 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Suhteellisuus - Asetus N:o 519/94, jolla otettiin käyttöön tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lelujen tuontikiintiöt - Yhteisöjen lainsäätäjän harkintavalta yhteisen kauppapolitiikan alalla - Tuomioistuinvalvonnan rajat

7 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Yhdenvertainen kohtelu - Loukkaaminen - Vertailukelvottomat tilanteet

(Neuvoston asetus N:o 519/94)

Tiivistelmä

1 Perustamissopimuksen 190 artiklassa asetetun perusteluvelvollisuuden laajuus riippuu siitä, minkälaisesta toimesta on kysymys, ja silloin kun kyseessä ovat soveltamisalaltaan yleiset toimet, riittää, kun perusteluissa osoitetaan yhtäältä kokonaistilanne, joka johti toimen antamiseen, ja toisaalta ne yleiset tavoitteet, joihin toimella pyritään. Jos kanteen kohteena olevasta säädöksestä, päätöksestä tai muusta toimenpiteestä käy pääosin ilmi toimielimen tavoittelema päämäärä, olisi kohtuutonta vaatia, että erilaiset tekniset valinnat perustellaan erikseen.

Vaikka suhteellisuusperiaate, sellaisena kuin se sisältyy perustamissopimuksen 3 b artiklan kolmanteen kohtaan, onkin yhteisön oikeusjärjestelmän yleinen periaate, neuvostolta ei voida perustamissopimuksen 190 artiklan mukaisen perusteluvelvollisuuden nojalla edellyttää periaatteen nimenomaista mainitsemista asetuksen perustelukappaleissa, jos riidanalaisesta asetuksesta käy ilmi, että toteutettavaksi tarkoitetut toimet ovat välttämättömiä tavoiteltujen päämäärien saavuttamisen kannalta suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.

2 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan neljäs kohta ei estä väliintulijaa esittämästä tukemansa osapuolen väitteistä poikkeavia perusteluja, kunhan niillä pyritään tukemaan asianosaisen vaatimuksia tai vastustamaan vastapuolen vaatimuksia.

Väliintulijan väite liittyy perustamissopimuksen 3 b artiklan kolmannessa kohdassa ilmaistuun suhteellisuusperiaatetta koskevaan perusteluvelvollisuuden laiminlyöntiin, johon kantajana oleva hallitus on ensisijaisesti vedonnut, ja sillä pyritään tukemaan kantajan vaatimuksia.

3 Yhteisöjen toimielimillä on määrätty harkintavalta yhteisen kauppapolitiikan toteuttamisen kannalta tarpeellisten toimenpiteiden valinnassa. Tilanteessa, joka edellyttää monitahoisten taloudellisten kysymysten arviointia, ja erityisesti silloin kun kyseessä on soveltamisalaltaan yleinen toimi, tuomioistuimen harjoittaman valvonnan on kohdistuttava vain siihen, että menettelysääntöjä on noudatettu, että puheena olevan ratkaisun perustana olleet tosiseikat pitävät paikkansa, ettei näitä tosiseikkoja ole päätöksenteossa arvioitu ilmeisen virheellisesti tai ettei harkintavaltaa ole käytetty väärin.

Neuvoston harkintavalta monitahoista taloudellista tilannetta arvioitaessa ei kohdistu yksinomaan sovellettavien säännöksien luonteeseen ja soveltamisalaan, vaan ulottuu tietyssä määrin myös tämän arvioinnin pohjana käytettävän tosiseikaston määrittämiseen, erityisesti siltä osin kuin neuvostolla on valta tarvittaessa nojautua olosuhteiden kokonaisarviointiin. Vaikka neuvostolla onkin velvollisuus ottaa huomioon kaikki sen käytettävissä olevat seikat, siltä ei voida edellyttää yksityiskohtaisen tutkimuksen tekemistä kaikilta kyseessä olevilta taloudenaloilta ennen soveltamisalaltaan yleisen toimen antamista.

Tuontikiintiöiden vahvistamisesta annetulla asetuksella N:o 519/94 vahvistetun uuden tuontijärjestelmän perustamisessa tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia leluja varten neuvoston arviointivaltaa ei millään tavoin rajoita se, että se on itse päättänyt asettaa uuden järjestelmän lähtökohdaksi tuonnin vapauttamisen. Yhteisön sisäisestä tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta poiketen kaikkien määrällisten tuontirajoitusten poistaminen yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan tuonnin osalta ei ole oikeussääntö, jota neuvoston olisi lähtökohtaisesti noudatettava, vaan tämän toimielimen harkintavaltaansa käyttäen tekemän valinnan tulos.

4 Tuontikiintiöiden vahvistamisesta tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia leluja varten annetulla asetuksella N:o 519/94 vahvistetun uuden tuontijärjestelmän perustamisen tarkoituksena oli korvata aiemmin voimassa ollut järjestelmä, joka perustui kunkin yksittäisen jäsenvaltion tekemiin valintoihin. Neuvostolla ei kuitenkaan ollut velvollisuutta ottaa huomioon eri jäsenvaltioiden erillisintressejä, vaan koko yhteisön yleinen etu, eivätkä jäsenvaltioiden aikaisemmin tekemät yksittäiset ratkaisut sido sitä, sillä muutoin ei tunnustettaisi tälle toimielimelle EY:n perustamissopimuksen 4 artiklan mukaisesti kuuluvaa asemaa yhteisön tehtävien toteuttajana. Tästä seuraa, että neuvostolla oli valta tehdä jäsenvaltioiden valinnoista poikkeavia ratkaisuja arvioimalla tosiasiallinen tilanne uudelleen yhteisön edun kannalta ja että siitä seikasta, että uusi järjestely poikkeaa huomattavasti aiemmin sovelletusta, ei ole pääteltävissä asiaa arvioidun virheellisesti.

5 Perustamissopimuksen 110 artiklaa ei voida tulkita siten, että se estää yhteisöä päättämästä toimenpiteestä, jolla saattaa olla vaikutuksia yhteisöjen ulkopuolisten maiden kanssa käytävään kauppaan. Tämän määräyksen sanamuodon mukaan kansainvälisen vaihdannan rajoitusten asteittaista poistamista koskeva tavoite ei voi velvoittaa yhteisöjen toimielimiä vapauttamaan yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevaa tuontia silloin, kun tämänkaltainen päätös osoittautuu yhteisön edun vastaiseksi.

6 Suhteellisuusperiaatteen noudattamista valvottaessa yhteisen kauppapolitiikan alalla, eli silloin, kun yhteisön toimielimillä on laaja harkintavalta, ainoastaan toimenpiteen ilmeisellä soveltumattomuudella sillä tavoitellun päämäärän saavuttamiseen saattaa olla vaikutusta sen laillisuuteen. Etenkin silloin, kun yhteisön lainsäätäjä joutuu säännöstöä antaessaan arvioimaan sen tulevia vaikutuksia, jotka eivät ole tarkasti ennakoitavissa, sen arviota voidaan tehokkaasti arvostella ainoastaan, jos se on ilmeisen virheellinen niihin tietoihin nähden, jotka lainsäätäjällä oli käytettävissään säännöstön antaessaan. Tämä yhteisöjen tuomioistuimen harjoittamaa valvontaa koskeva rajoitus on erityisen välttämätön, jos neuvosto joutuu toimimaan erilaisten etujen sovittelijana ja näin ollen tekemään valintoja omaan vastuualueeseensa kuuluvien poliittisten vaihtoehtojen välillä. Yhteisöjen tuomioistuin ei saa asettaa omaa käsitystään yhteisön lainsäätäjän valitsemien toimien tarkoituksenmukaisuudesta neuvoston arvioinnin sijaan, koska näiden toimien ei ole osoitettu olleen ilmeisen soveltumattomia tavoitellun päämäärän saavuttamiseksi.

7 Yhdenvertaisen kohtelun periaate edellyttää, että toisiinsa verrattavissa tilanteissa ei menetellä eri tavalla, ellei erottelu ole objektiivisesti perusteltavissa. Tämän periaatteen vastaisena ei ole pidettävä tuontikiintiöiden vahvistamisesta tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia leluja varten annettua neuvoston asetusta N:o 519/94, jonka mukaan kiintiöiden vahvistamismenettely on erilainen siitä riippuen, kuuluvatko kiintiöt asetuksella perustettuun yleiseen yhdenmukaiseen järjestelmään vai pidetäänkö niitä asetuksella säädettyinä valvonta- ja suojatoimenpiteinä, koska tällaiset kiintiöt eivät ole vertailukelpoisia. Perustetun järjestelmän muuttamiseksi asetuksessa säädetyiltä menettelymuodoilta ei voida edellyttää, että niitä on sovellettava siihen, millä tavoin neuvosto on päättänyt tämän järjestelmän määritellä.