Asia C‑261/13 P

Peter Schönberger

vastaan

Euroopan parlamentti

”Muutoksenhaku — Euroopan parlamentille osoitettu vetoomus — Päätös lopettaa vetoomuksen käsittely — Kumoamiskanne — Kannekelpoisen toimen käsite”

Tiivistelmä – Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 9.12.2014

Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Käsite – Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia – Parlamentin vetoomuskomitean päätös, jolla se ratkaisee, mihin toimenpiteisiin sen tutkittavaksi ottaman vetoomuksen suhteen on ryhdyttävä – Parlamentin poliittisluonteinen harkintavalta ei kuulu käsitteen alaan

(SEUT 20 artiklan 2 kohdan d alakohta, SEUT 24 artikla, SEUT 227 artikla ja SEUT 263 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artikla; Euroopan parlamentin työjärjestyksen 215–217 artikla)

SEUT 263 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan Euroopan unionin tuomioistuin tutkii Euroopan parlamentin sellaisten toimien laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin. Kumoamiskanteen kohteeksi kelpaavia toimia ovat sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen selvästi tämän oikeusasemaa.

Päätös, jossa parlamentti vetoomusta käsitellessään katsoo, ettei vetoomus täytä SEUT 227 artiklassa asetettuja edellytyksiä, on voitava saattaa tuomioistuinvalvontaan, koska se on omiaan vaikuttamaan asianomaisen oikeuteen esittää vetoomus. Tämä koskee myös päätöstä, jolla parlamentti vetoomusoikeuden keskeisen sisällön sivuuttaen ei suostuisi vastaanottamaan sille osoitettua vetoomusta tai jättäisi tutustumasta siihen ja jolla se näin ollen jättäisi tarkistamatta, täyttääkö tämä SEUT 227 artiklassa asetetut edellytykset.

Parlamentin päätös, jossa se katsoo, etteivät SEUT 227 artiklassa asetetut edellytykset täyty, on perusteltava siten, että vetoomuksen esittäjällä on mahdollisuus saada tietoonsa, mikä kyseisistä edellytyksistä ei hänen tapauksessaan täyty. Tästä on todettava, että yhteenvedonomaiset perustelut ovat tämän vaatimuksen mukaisia.

EUT-sopimuksen määräyksistä ja parlamentin vetoomusoikeuden järjestämisestä antamista säännöistä, jotka sisältyvät sen työjärjestyksen 215–217 artiklaan, sitä vastoin ilmenee, että kun kyse on vetoomuksesta, jonka parlamentti on katsonut täyttävän SEUT 227 artiklassa asetetut edellytykset, parlamentilla on laaja poliittisluonteinen harkintavalta sen suhteen, mihin toimenpiteisiin sen suhteen on ryhdyttävä. Tästä seuraa, että tästä tehty päätös jää tuomioistuinvalvonnan ulkopuolelle, eikä merkitystä ole sillä, toteuttaako parlamentti tällaisella päätöksellä itse kyseiset toimenpiteet vai katsooko se olevansa kykenemätön näin tekemään ja siirtääkö se siksi vetoomuksen toimivaltaiselle toimielimelle tai yksikölle näiden toimenpiteiden toteuttamista varten.

(ks. 13, 22 ja 24 kohta)

Asia C‑261/13 P

Peter Schönberger

vastaan

Euroopan parlamentti

”Muutoksenhaku — Euroopan parlamentille osoitettu vetoomus — Päätös lopettaa vetoomuksen käsittely — Kumoamiskanne — Kannekelpoisen toimen käsite”

Tiivistelmä – Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 9.12.2014

Kumoamiskanne — Kannekelpoiset toimet — Käsite — Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia — Parlamentin vetoomuskomitean päätös, jolla se ratkaisee, mihin toimenpiteisiin sen tutkittavaksi ottaman vetoomuksen suhteen on ryhdyttävä — Parlamentin poliittisluonteinen harkintavalta ei kuulu käsitteen alaan

(SEUT 20 artiklan 2 kohdan d alakohta, SEUT 24 artikla, SEUT 227 artikla ja SEUT 263 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artikla; Euroopan parlamentin työjärjestyksen 215–217 artikla)

SEUT 263 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan Euroopan unionin tuomioistuin tutkii Euroopan parlamentin sellaisten toimien laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin. Kumoamiskanteen kohteeksi kelpaavia toimia ovat sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen selvästi tämän oikeusasemaa.

Päätös, jossa parlamentti vetoomusta käsitellessään katsoo, ettei vetoomus täytä SEUT 227 artiklassa asetettuja edellytyksiä, on voitava saattaa tuomioistuinvalvontaan, koska se on omiaan vaikuttamaan asianomaisen oikeuteen esittää vetoomus. Tämä koskee myös päätöstä, jolla parlamentti vetoomusoikeuden keskeisen sisällön sivuuttaen ei suostuisi vastaanottamaan sille osoitettua vetoomusta tai jättäisi tutustumasta siihen ja jolla se näin ollen jättäisi tarkistamatta, täyttääkö tämä SEUT 227 artiklassa asetetut edellytykset.

Parlamentin päätös, jossa se katsoo, etteivät SEUT 227 artiklassa asetetut edellytykset täyty, on perusteltava siten, että vetoomuksen esittäjällä on mahdollisuus saada tietoonsa, mikä kyseisistä edellytyksistä ei hänen tapauksessaan täyty. Tästä on todettava, että yhteenvedonomaiset perustelut ovat tämän vaatimuksen mukaisia.

EUT-sopimuksen määräyksistä ja parlamentin vetoomusoikeuden järjestämisestä antamista säännöistä, jotka sisältyvät sen työjärjestyksen 215–217 artiklaan, sitä vastoin ilmenee, että kun kyse on vetoomuksesta, jonka parlamentti on katsonut täyttävän SEUT 227 artiklassa asetetut edellytykset, parlamentilla on laaja poliittisluonteinen harkintavalta sen suhteen, mihin toimenpiteisiin sen suhteen on ryhdyttävä. Tästä seuraa, että tästä tehty päätös jää tuomioistuinvalvonnan ulkopuolelle, eikä merkitystä ole sillä, toteuttaako parlamentti tällaisella päätöksellä itse kyseiset toimenpiteet vai katsooko se olevansa kykenemätön näin tekemään ja siirtääkö se siksi vetoomuksen toimivaltaiselle toimielimelle tai yksikölle näiden toimenpiteiden toteuttamista varten.

(ks. 13, 22 ja 24 kohta)