Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Kannekirjelmä - Muotovaatimukset - Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti - Yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista - Yhteisön toimielimen aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskeva kanne - Vähimmäisedellytykset

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan 1 kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

2 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Kohde - Yhteisön toimielinten ja yhteisön henkilöstön toteuttamat toimet - Käsite - Primaarioikeuden toimenpiteet - Ei kuulu soveltamisalaan - Yhtenäisasiakirjaan perustuva vahingonkorvausvaade - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 178 artikla ja 215 artiklan 2 kohta)

3 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Yhteisön toimielimet rikkovat lakiin perustuvaa toimimisvelvollisuutta - Tulliasioitsijan ammatin häviäminen yhtenäisasiakirjan vuoksi - Toimielimillä ei ole toimimisvelvollisuutta - Yhteisöllä ei ole velvollisuutta korvata ammattikunnan jäsenille aiheutettua vahinkoa

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan 2 kohta)

4 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Talouspoliittisia valintoja edellyttävä lainsäädäntötoimi - Yksityisiä suojaavan ylemmäntasoisen oikeussäännön riittävän ilmeinen rikkominen - Niiden toimien riittämättömyys, joihin yhteisön toimielimet ovat tulliasioitsijoiden ammattiryhmän hyväksi ryhtyneet sisämarkkinoita toteuttaessaan - Saavutettujen oikeuksien koskemattomuuden periaatetta ei voida soveltaa

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan 2 kohta)

5 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Luottamuksensuoja - Edellytykset

6 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Perusoikeudet - Ammatinharjoittamisen vapaus - Sisämarkkinoiden toteuttamisesta aiheutuvien rajoitusten hyväksyttävyys

Tiivistelmä

7 EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ensimmäisen kohdan ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan kanteessa on mainittava oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista. Ne on mainittava riittävän selkeästi ja täsmällisesti, jotta vastaaja voi valmistella puolustuksensa ja jotta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi tarvittaessa ratkaista kanteen tukeutumatta muihin tietoihin. Oikeusvarmuuden ja hyvän oikeushallinnon takaamiseksi kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä on, että ne oleelliset tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joihin kantaja perustaa vaatimuksensa, ilmenevät ainakin yhteenvedonomaisesti mutta silti yhdenmukaisesti ja ymmärrettävästi itse kanteen tekstistä.

Jotta nämä edellytykset täyttyisivät, kanteesta, jossa vaaditaan yhteisön toimielimen aiheuttamien vahinkojen korvaamista, on ilmettävä seikat, joiden perusteella kantajan riitauttama toimielimen menettely voidaan yksilöidä, ja syyt, joiden nojalla kantaja katsoo, että tämän menettelyn ja aiheutetuksi väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys, sekä vahingon laatu ja sen laajuus.

8 Vaatimusta, jolla yhteisö pyritään saattamaan vastuuseen vahingosta, joka perustuu primaarioikeuteen kuuluvaan yhtenäisasiakirjaan, ei voida tutkia, koska yhtenäisasiakirja ei ole yhteisön toimielinten eikä yhteisön henkilöstön tehtäviään suorittaessaan toteuttama toimi eikä yhteisön sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu tästä syystä voi syntyä sen perusteella.

Oikeussäännösten hierarkiasta aiheutuu, ettei perustamissopimuksen 178 artiklaa ja 215 artiklan toista kohtaa, joissa määrätään yhteisön sopimussuhteen ulkopuolisesta vastuusta ja jotka nekin kuuluvat primaarioikeuteen, voida soveltaa yhtenäisasiakirjan määräysten kaltaisiin samantasoisiin säännöksiin, koska siitä ei ole nimenomaisesti määrätty.

9 Yhteisö on vastuussa yhteisön toimielinten laiminlyönneistä vain, jos toimielimet ovat rikkoneet yhteisön säännöksestä johtuvaa lakiin perustuvaa toimimisvelvollisuutta.

Yhtenäisasiakirjalla aiheutetun yhteisön sisäisen tulliasioitsijan ammatin häviämisen osalta tällainen velvollisuus ei perustu itse yhtenäisasiakirjaan eikä mihinkään muuhunkaan yhteisön säädännäisen oikeuden muodolliseen säännökseen eikä sellaiseen mahdolliseen yleiseen oikeusperiaatteeseen, jonka mukaan yhteisöllä on velvollisuus korvata vahinko, joka yksityiselle on aiheutunut pakkolunastustoimenpiteestä tai toimenpiteestä, jolla rajoitetaan sen omistusoikeutta, sillä yhteisöllä ei voi olla velvollisuutta korvata sellaisista toimista aiheutunutta vahinkoa, joita se itse ei ole toteuttanut. Tästä seuraa, että yhteisöllä ei ole velvollisuutta korvata tälle ammattiryhmälle aiheutettua vahinkoa.

Ei kuitenkaan ole mahdotonta, ettei vahingonkorvausvelvollisuus voisi joissakin tapauksissa syntyä sen jäsenvaltion sisäisen oikeuden perusteella, jonka alueella yhteisön sisäinen tulliasiamies tai -asioitsija harjoitti toimintaansa.

4. Yhteisö voi olla sopimussuhteen ulkopuolisessa vastuussa vahingoista, jotka ovat aiheutuneet toimielinten toteuttamista lainsäädäntötoimista tai siitä, ettei tällaisia toimia ole toteutettu, ainoastaan, jos on osoitettu, että ylemmäntasoista, yksityisiä suojaavaa oikeussääntöä on rikottu. Jos toimielin lisäksi on laajan harkintavaltansa perusteella toteuttanut lainsäädäntötoimen tai laiminlyönyt sen toteuttamisen, yhteisö on vastuussa vain, jos rikkominen on kyllin selkeä ja vakava.

Yhteisön vastuu ei voi perustua siihen, että sen katsottaisiin rikkoneen saavutettujen oikeuksien koskemattomuuden periaatetta sen vuoksi, että toimenpiteet, joihin yhteisö on sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä ryhtynyt tulliasioitsijoiden ammattikunnan hyväksi - olettaen, että toimielimet ovat loukanneet toimimisvelvollisuutta -, ovat riittämättömiä, koska yhteisön toimielimillä on laaja harkintavalta niiden lainsäädäntötoimien toteuttamisessa, jotka edellyttävät talouspoliittisia valintoja.

Asetuksella N:o 3632/85, jolla määritetään ne edellytykset, joiden täyttyessä henkilöllä on oikeus tehdä tulli-ilmoitus ja jolla pyritään niiden yhdenmukaistamiseen, ei pyritä sääntelemään tulliasiamiehen tai -asioitsijan ammatin harjoittamista yhteisön oikeudessa, eikä sillä perusteta tulliasiamiehille ja -asioitsijoille sellaista edullista asemaa, jota voitaisiin pitää saavutettuna oikeutena. Vaikka oletettaisiinkin, että asetuksella N:o 3632/85 olisi tosiasiallisesti myönnetty erityinen asema tulliasioitsijoiden ja -asiamiesten ammattiryhmälle, tämän ryhmän jäsenet eivät kuitenkaan voi perustellusti vedota saavutetun oikeutensa koskemattomuuteen varmistaakseen tämän aseman jatkumisen, koska yhteisön toimielimillä on oikeus mukauttaa lainsäädäntöä tilanteen niin vaatiessa ja koska taloudelliset toimijat eivät tästä syystä voi perustellusti vedota saavutettuun oikeuteen varmistaakseen sellaisen edun pysyttämiseen, jonka ne ovat saaneet tällaisten säännösten perusteella ja joka on kuulunut niille tiettynä ajankohtana.

5. Kaikilla yksityisillä, joille yhteisön hallinnon toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia oikeusasemaansa nähden, on oikeus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen. Luottamuksensuojaan ei sitä vastoin voida vedota, jos hallinto ei ole antanut täsmällisiä vakuutuksia.

6. Oikeus vapaaseen ammatinharjoittamiseen on eräs yhteisön oikeuden yleisistä periaatteista, jonka noudattamista yhteisön tuomioistuin valvoo. Tämä periaate ei kuitenkaan ole absoluuttinen oikeus, vaan sitä sovellettaessa on otettava huomioon sen yhteiskunnallinen tehtävä. Tästä seuraa, että vapaata ammatinharjoittamisoikeutta voidaan rajoittaa edellyttäen, että nämä rajoitukset ovat tosiasiallisesti perusteltuja yhteisön yleisen edun mukaisten päämäärien saavuttamiseksi ja että ne eivät tavoiteltujen päämäärien kannalta ole suhteettomia ja kestämättömiä siten, että niillä puututaan taatun perusoikeuden olennaiseen sisältöön.

Tavoiteltavan päämäärän kannalta arvioiden sisämarkkinoiden toteuttaminen on selvästi sellainen yleisen edun mukainen päämäärä, jolla ei voida perusteettomasti rajoittaa kyseisen perusoikeuden käyttämistä.