2

Asian tausta on tiivistetty valituksenalaisen tuomion 1–34 kohdassa seuraavasti: ”[Frucona Košicen] tilanteen kehittyminen ja velkasaneerausmenettely 1 – – Frucona Košice a.s. on Slovakian oikeuden mukaan perustettu yhtiö, joka toimi muun muassa alkoholin ja väkevien alkoholijuomien tuotantoalalla. 2 [Frucona Košice] sai vuoden 2002 marraskuun ja vuoden 2003 marraskuun välisenä aikana useita lykkäyksiä maksettavakseen erääntyneistä valmisteveroista muodostuneiden verovelkojensa suorittamiseen. Kyseiset maksunlykkäykset myönnettiin sille sen jälkeen, kun se oli antanut rahoitusvakuuksia paikalliselle veroviranomaiselle, jonka alaisuuteen se kuului, eli Košice IV ‑verovirastolle (jäljempänä paikallinen veroviranomainen). 3 Kohtaamiensa taloudellisten vaikeuksien vuoksi [Frucona Košice] ei 25.2.2004 pystynyt suorittamaan maksettavakseen erääntyneitä valmisteveroja vuoden 2004 tammikuun osalta. [Frucona Košice] ei 1.1.2004 alkaen voimaan tulleen lainsäädäntömuutoksen johdosta voinut enää saada lykkäystä kyseisten valmisteverojen maksamiseen. 4 Tämän johdosta [Frucona Košice] menetti alkoholin ja väkevien alkoholijuomien valmistus- ja jalostuslupansa. Siitä lähtien se on ainoastaan jaellut Frucona-merkkisiä väkeviä alkoholijuomia, jotka on ostettu O.H.‑nimiseltä yhtiöltä, joka [Frucona Košicen] kanssa tehdyn sopimuksen perusteella valmisti niitä luvanvaraisesti [Frucona Košicen] alkoholijuomatehtaissa. 5 [Frucona Košice] oli myös velkaantunut [konkurssista ja velkasaneerauksesta annetussa laissa nro 328/1991 (zákon č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní)] tarkoitetulla tavalla. 6 [Frucona Košice] teki 8.3.2004 velkasaneeraushakemuksen Krajský súd v Košiciachille (Košicen aluetuomioistuin (Slovakia)) ja ehdotti velkojilleen, että se maksaisi niistä kullekin 35 prosenttia siitä summasta, jonka se oli niille velkaa (jäljempänä velkasaneerausehdotus). [Frucona Košicen] kokonaisvelka oli yhteensä noin 644,6 miljoonaa Slovakian korunaa (SKK) [(noin 21,4 miljoonaa euroa)], josta noin 640,8 miljoonaa SKK [(noin 21,3 miljoonaa euroa)] oli verovelkaa. 7 Krajský súd v Košiciach hyväksyi 29.4.2004 tekemällään päätöksellä velkasaneerausmenettelyn aloittamisen. 8 [Frucona Košicen] velkojat, mukaan lukien paikallinen veroviranomainen, hyväksyivät 9.7.2004 velkasaneerausehdotuksen velkasaneerausistunnossa. Kyseisen velkasaneerausmenettelyn yhteydessä paikallinen veroviranomainen toimi erillisen velkojan asemassa, joka sillä oli sille [Frucona Košicen] maksettavaksi erääntyneiden valmisteverojen maksamista lykättäessä annettujen vakuuksien johdosta (ks. edellä 2 kohta). 9 [Frucona Košice] väittää muun muassa toimittaneensa ennen 9.7.2004 paikalliselle veroviranomaiselle riippumattoman tilintarkastusyhtiön laatiman tilintarkastuskertomuksen (jäljempänä E:n kertomus), jotta mainittu viranomainen voisi arvioida sekä velkasaneerauksen että konkurssin etuja. 10 Slovakian verohallinto suoritti 21.6.2004 tarkastuksen [Frucona Košicen] toimitiloissa. Kyseisessä tarkastuksessa määritettiin kantajan taloudellinen tilanne 17.6.2004. 11 Krajský súd v Košiciach vahvisti 14.7.2004 tekemällään päätöksellä saneerausohjelman. Kyseisen tuomioistuimen mukaan Slovakian verohallinnon saatavasta oli maksettava takaisin 35 prosenttia eli maksettava määrä oli noin 224,3 miljoonaa SKK [(noin 7,45 miljoonaa euroa)]. 12 Paikallinen veroviranomainen ilmoitti 20.10.2004 päivätyllä kirjeellä [Frucona Košicelle] muun muassa, että velkasaneerauksen yksityiskohdat, joiden mukaan osaa verovelasta ei tarvinnut maksaa takaisin, olivat epäsuoraa valtiontukea, jolle oli saatava Euroopan yhteisöjen komission lupa. 13 [Frucona Košice] maksoi 17.12.2004 muun muassa paikalliselle veroviranomaiselle 224,3 miljoonan SKK:n [(noin 7,45 miljoonan euron)] suuruisen summan, joka vastasi 35 prosenttia sen kokonaisvelasta. Krajský súd v Košiciach totesi 30.12.2004 tekemällään päätöksellä saneerausmenettelyn päättyneeksi. Krajský súd v Košiciach muutti 18.8.2006 paikalliselle veroviranomaiselle maksettavan summan suuruudeksi 224,1 miljoonaa SKK [(noin 7,44 miljoonaa euroa)]. Hallinnollinen menettely 14 Komissiolle tehtiin 15.10.2004 kantelu [Frucona Košicelle] myönnetystä väitetysti sääntöjenvastaisesta valtiontuesta. 15 Slovakian tasavalta ilmoitti 4.1.2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tämän esittämän tietojensaantipyynnön johdosta, että oli mahdollista, että [Frucona Košice] oli saanut sääntöjenvastaista tukea, ja pyysi komissiota hyväksymään kyseisen tuen vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettynä pelastustukena. 16 Täydentävät tiedot saatuaan komissio ilmoitti Slovakian tasavallalle 5.7.2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY 88 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely kyseessä olevan toimenpiteen osalta. Tämä päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL 2005, C 233, s. 47). 17 Slovakian tasavalta toimitti 10.10.2005 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kyseessä olevasta toimenpiteestä komissiolle. Myös [Frucona Košice] toimitti 24.10.2005 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kyseessä olevasta toimenpiteestä komissiolle. Kyseiset huomautukset toimitettiin Slovakian tasavallalle, jotta tämä voisi reagoida niihin, minkä se tekikin 16.12.2005 päivätyllä kirjeellään. Alkuperäinen päätös 18 Komissio teki 7.6.2006 päätöksen 2007/254/EY valtiontuesta C 25/2005 (ex NN 21/2005), jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt Frucona Košice[lle] (EUVL 2007, L 112, s. 14; jäljempänä alkuperäinen päätös). Kyseisen päätöksen päätösosan 1 artiklan mukaan Slovakian tasavallan [Frucona Košicelle] myöntämä 416515990 SKK:n [(noin 13900000 euron)] suuruinen valtiontuki ei soveltunut yhteismarkkinoille, ja sen 2 artiklassa määrättiin kyseisen tuen takaisin perimisestä. Asian käsittelyn vaiheet unionin yleisessä tuomioistuimessa ja unionin tuomioistuimessa 19 [Frucona Košice] nosti 12.1.2007 unionin yleisessä tuomioistuimessa kumoamiskanteen alkuperäisestä päätöksestä. 20 Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kyseisen kanteen perusteettomana 7.12.2010 annetulla tuomiolla Frucona Košice v. komissio [(T‑11/07, EU:T:2010:498)]. 21 Unionin tuomioistuin, jolta [Frucona Košice] haki muutosta Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklan nojalla, kumosi [7.12.2010 annetun tuomion Frucona Košice v. komissio (T‑11/07, EU:T:2010:498)] 24.1.2013 annetulla tuomiolla Frucona Košice v. komissio [(C‑73/11 P, EU:C:2013:32)]. Unionin tuomioistuin totesi arvioidessaan ensimmäisessä oikeusasteessa käsitellyn oikeusriidan asiakysymystä, että koska komissio oli jättänyt ottamatta huomioon konkurssimenettelyn keston yksityinen velkoja ‑arviointiperustetta tarkastellessaan, se oli tehnyt ilmeisen arviointivirheen tai – siltä osin kuin se oli ottanut huomioon tämän seikan – se ei ollut perustellut alkuperäistä päätöstä oikeudellisesti riittävällä tavalla. Unionin tuomioistuin palautti lopuksi asian unionin yleiseen tuomioistuimeen, jotta tämä lausuisi sille esitetyistä kanneperusteista, joihin se ei ollut ottanut kantaa. 22 Komissio antoi 16.10.2013 [24.1.2013 annetun tuomion Frucona Košice v. komissio (C‑73/11 P, EU:C:2013:32)] johdosta ja paikatakseen unionin tuomioistuimen mainitsemat puutteet [riidanalaisen päätöksen], ja kyseisen päätöksen 1 artiklassa todetaan, että alkuperäinen päätös ’kumotaan’. 23 Tämän jälkeen unionin yleinen tuomioistuin – – totesi [21.3.2014 annetulla määräyksellä Frucona Košice v. komissio (T‑11/07 RENV, ei julkaistu, EU:T:2014:173)], ettei alkuperäisen päätöksen kumoamiskanteesta ollut enää tarpeen lausua. Riidanalainen päätös – – 25 Komissio katsoi riidanalaisessa päätöksessä muun muassa, että oli tutkittava, oliko paikallinen veroviranomainen hyväksyessään velkasaneerausehdotuksen ja antaessaan näin ollen saatavastaan anteeksi 65 prosenttia toiminut [Frucona Košiceen] nähden markkinataloudessa toimivan yksityisen velkojan tavoin. Se täsmensi tältä osin, että mainitun viranomaisen asema [Frucona Košicen] velkojana oli tavallista vahvempi siltä osin kuin kyseisen viranomaisen oikeudellinen ja taloudellinen asema oli edullisempi kuin [Frucona Košicen] yksityisten velkojien asema. Paikallisella veroviranomaisella oli näet yli 99 prosenttia kaikista konkurssipesän saatavista, ja se oli erillinen velkoja, jonka vaateet voitaisiin täyttää missä vaiheessa konkurssimenettelyä hyvänsä vakuutena olevan omaisuuden myynnistä saatavista tuloista (riidanalaisen päätöksen 80 perustelukappale). 26 Ensimmäiseksi on todettava yksityinen velkoja ‑arviointiperusteesta, että komissio huomautti, että kyseisen arviointiperusteen sovellettavuus riippuu siitä, että asianomainen jäsenvaltio myöntää muussa kuin julkisen vallan käyttäjän ominaisuudessaan jollekin yritykselle taloudellisen edun, ja että jos jäsenvaltio vetoaa kyseiseen perusteeseen hallinnollisessa menettelyssä, sen on epäselvässä tapauksessa osoitettava kiistattomasti sekä objektiivisten ja varmennettavissa olevien seikkojen perusteella, että toteutettu toimenpide liittyy sen asemaan yksityisenä markkinatoimijana. Se viittasi tässä yhteydessä 5.6.2012 annettuun tuomioon komissio v. EDF [(C‑124/10 P, EU:C:2012:318)], 81–85 kohta) (riidanalaisen päätöksen 82 perustelukappale). 27 Komissio totesi riidanalaisen päätöksen 83 perustelukappaleessa seuraavaa: 'Slovakian viranomaisten kanta on siis se, että toimenpide on valtiontukea. Viranomaiset myönsivät, että velkasaneerauksen aikaan valtiontukikysymystä ei yksinkertaisesti otettu huomioon. Viranomaiset ehdottivat, että kiistanalaista toimenpidettä käsiteltäisiin pelastamistukena. Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että edellä mainitun oikeuskäytännön mukaisia vaatimuksia ei ole noudatettu tässä asiassa ja että kiistanalainen toimenpide on SEUT – – 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.' 28 Toiseksi on todettava, että komissio huomautti ensin riidanalaisen päätöksen 84 perustelukappaleessa, että '[Frucona Košice] puolestaan katsoo, että toimenpide ei sisällä tukea, ja esittää kantansa tueksi edellä mainitut asiakirjat, erityisesti kahden tilintarkastajan lausunnot', minkä jälkeen se tarkasti, oliko Slovakian tasavalta toiminut [Frucona Košiceen] nähden yksityisenä velkojana. 29 Tässä tarkoituksessa komissio ensinnäkin vertaili [Frucona Košicen] esittämien todisteiden nojalla velkasaneeraus- ja konkurssimenettelyjä (riidanalaisen päätöksen 88–119 perustelukappale), toiseksi vertaili velkasaneeraus- ja veroulosottomenettelyjä (riidanalaisen päätöksen 120–127 perustelukappale) ja kolmanneksi arvioi Slovakian viranomaisten ja [Frucona Košicen] esittämiä muita todisteita (riidanalaisen päätöksen 128–138 perustelukappale). Komissio katsoi lähinnä, että sekä konkurssimenettely että veroulosottomenettely olivat paikallisen veroviraston kannalta edullisempia vaihtoehtoja kuin velkasaneerausehdotus (riidanalaisen päätöksen 119, 124 ja 127 perustelukappale). 30 Komissio päätteli riidanalaisen päätöksen 139 perustelukappaleessa, että yksityinen velkoja ‑arviointiperuste ei ollut täyttynyt ja että Slovakian tasavalta oli myöntänyt [Frucona Košicelle] edun, jota tämä ei olisi voinut saada markkinaolosuhteissa. Se päätteli mainitun päätöksen 140 perustelukappaleessa, että velan anteeksianto, johon paikallinen veroviranomainen suostui velkasaneerauksen perusteella, oli SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio päätteli lopuksi saman päätöksen 182 perustelukappaleessa, että kyseinen valtiontuki ei soveltunut sisämarkkinoille. 31 Riidanalaisen päätöksen päätösosassa on viisi artiklaa. 32 Riidanalaisen päätöksen 1 artiklan mukaan ’kumotaan [alkuperäinen päätös]’ (ks. edellä 22 kohta). 33 Riidanalaisen päätöksen 2 artiklan mukaan valtiontuki, jonka Slovakian tasavalta on myöntänyt [Frucona Košicelle] ja jonka määrä on 416515990 SKK [(noin 13900000 euroa)], ei sovellu sisämarkkinoille. 34 Riidanalaisen päätöksen 3 artiklassa komissio määrää Slovakian tasavallan perimään kyseessä olevan [Frucona Košicelle] sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen takaisin viivästyskorkoineen. – –”