ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkäys - Täytäntöönpanon lykkäys kilpailuasiassa - Myöntämisen edellytykset - Vakava ja korjaamaton vahinko - Käsite - Epävarma ja sattumanvarainen vaara - Hylkääminen - Kaikkien kysymyksessä olevien etujen tasapainottaminen

(EY:n perustamissopimuksen 185 artikla; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Välitoimihakemuksen kiireellisyys on arvioitava sen perusteella, missä määrin asiassa on tarpeen päättää väliaikaisesti, jotta vältyttäisiin siltä, että välitoimia pyytäneelle asianosaiselle aiheutuu vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa. Kanteen kohteena olevan päätöksen lykkäämistä vaatineen asianosaisen on näytettävä, että se ei voi odottaa pääasiassa annettavaa päätöstä kärsimättä seurauksiltaan vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa.

Niiden hakijoiden, jotka ovat pyytäneet lykkäämään komission perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan perusteella antaman poikkeuslupapäätökseen liitettyjen ehtojen täytäntöönpanoa siltä osin kuin hakijat on velvoitettu luovuttamaan kolmansille enintään neljännes komission vapauttamassa käyttösopimuksessa saamistaan oikeuksista, niiden olemassa olevaksi väittämä vakavan ja korjaamattoman vahingon vaara, joka aiheutuisi riidanalaiseen poikkeuslupapäätökseen liitettyjen ehtojen välittömästä soveltamisesta, voi syntyä ainoastaan silloin, kun on vähintään ennustettavissa tai todennäköistä, että on olemassa kolmansia yrityksiä, jotka ovat kiinnostuneita käyttämään kanaalin alitse tehdyn tunnelin tunnelikapasiteettia. Tässä yhteydessä täytäntöönpanon lykkäykseen voidaan suostua ainoastaan, jos hakijat pystyvät esittämään välitoimista päättävälle tuomarille näyttöä siitä, että kysymyksessä olevan kapasiteetin luovutuksen vuoksi niiden olisi välittömästi sen jälkeen mahdotonta täyttää tunnelin käyttöä koskevia velvollisuuksiaan tai siinä tapauksessa, että niiden pääasiassa nostama kanne hyväksyttäisiin, ne eivät enää voisi saada takaisin kolmansilta näille tänä väliaikana luovutettua kapasiteettia. Koska ne eivät ole esittäneet tällaisista seikoista näyttöä, niille aiheutuva vahinko on liian epävarma ja sattumanvarainen, jotta se voisi kaikkia tässä asiassa ilmeneviä etuja tasapainotettaessa olla tärkeämpi kuin todellisen kilpailun säilyttäminen ja palveluiden vapauden toteuttamista rautatiekuljetusalalla koskeva periaate, jotka komissio on halunnut varmistaa liittäessään poikkeuslupaan edellä mainitun ehdon.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (kolmas jaosto) 29 päivänä huhtikuuta 1998. - British Coal Corporation vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - EHTY:n perustamissopimus - Kumoamiskanne, joka kohdistuu implisiittiseen kielteiseen päätökseen - Kanne, joka on selvästi täysin perusteeton. - Asia T-367/94.



Oikeustapauskokoelma 1998 sivu II-00705



Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Kanne, jonka hiilentuottaja on nostanut sellaisesta komission implisiittisestä kielteisestä päätöksestä, jonka se katsoo syntyneen sen jälkeen, kun komissiota oli vaadittu EHTY:n perustamissopimuksen 35 artiklan mukaan tekemään asiassa päätös - Päätös, joka johtuu siitä, ettei komissio ole suoralta kädeltä hylännyt kantelua, jossa väitetään kyseisen tuottajan rikkoneen EHTY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjä - Kanne, joka on selvästi täysin perusteeton

(EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan d alakohta, 35 artikla, 65 artikla ja 66 artiklan 7 kohta)

Tiivistelmä

Kanne, jonka hiilentuottaja on nostanut sellaisesta komission implisiittisestä kielteisestä päätöksestä, jonka se katsoo syntyneen sen jälkeen, kun komissiota oli vaadittu EHTY:n 35 artiklan mukaan tekemään asiassa päätös, siitä, ettei komissio suoralta kädeltä hylännyt kantelua, jossa väitetään kyseisen tuottajan rikkoneen EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan d alakohtaa, 65 artiklaa ja 66 artiklan 7 kohtaa, on hylättävä, koska se on selvästi täysin perusteeton.

Kun komissiolle tehdään tällainen kantelu, komissio ei ole velvollinen hylkäämään sitä tutkimatta sitä ensin, vaan päinvastoin se on velvollinen tutkimaan kantelun. Komission on noudatettava velvollisuuttaan, jonka mukaan sen on tutkittava huolellisesti kantelijan sen tietoon saattamat tosiseikat ja oikeudelliset seikat kyetäkseen arvioimaan, ilmeneekö näistä seikoista sellainen käyttäytyminen, joka voi vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla, varsinkin silloin kun komissio toimii EHTY:n perustamissopimuksen nojalla, jolloin sillä on yksinomainen toimivalta.

Mikäli komissio tutkittuaan tällä tavoin asian hylkää kantelun, sen on päätöksessään joka tapauksessa ilmoitettava ne tosiseikat ja näkemykset, jotka ovat sen päätelmien perustana, jolloin päätöksen mahdollinen laillisuusvalvonta kohdistuu sen tarkistamiseen, ettei päätös perustu aineellisesti vääriin tosiseikkoihin ja ettei siinä ole oikeudellista virhettä tai ilmeistä arviointivirhettä eikä harkintavaltaa tai menettelyä ole käytetty väärin.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (laajennettuensimmäinen jaosto) määräys 11 päivänä heinäkuuta 1995. - Automobiles Peugeot SA ja Peugeot SA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Oikeudenkäyntikulujen vahvistaminen. - Affaires T-23/90 (92) ja T-9/92 (92).



Oikeustapauskokoelma 1995 sivu II-02057



Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely - Oikeudenkäyntikulut - Korvattavat oikeudenkäyntikulut - Käsite - Huomioon otettavat seikat

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 91 artiklan b kohta ja 92 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

Koska yhteisön lainsäädännössä ei ole palkkioita koskevia määräyksiä, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä on työjärjestyksensä 92 artiklan 1 kohdan mukaan vapaasti harkita asiassa esiin tulleita seikkoja ottaen huomioon riidan kohteen ja luonteen, riidan merkittävyyden yhteisön oikeuden kannalta sekä asiassa olleet vaikeudet, oikeudenkäynnistä asiamiehille tai avustajille aiheutuneen työn määrän ja riidan taloudellisen merkityksen asianosaisille, eikä tuomioistuimen tule ottaa huomioon kansallista asianajajien palkkio-ohjetta eikä palkkioista tehtyä sopimusta, jos asianosaisen ja hänen asiamiestensä tai avustajiensa välillä sellainen on tehty.

Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ottaa korvattavien oikeudenkäyntikulujen määrän vahvistaessaan huomioon kaikki seikat asiassa tämän ratkaisun antamispäivään asti, ei ole syytä määrätä erikseen asianosaisille oikeudenkäyntikulujen määrän vahvistamiseen tähtäävästä menettelystä aiheutuneista kuluista.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (viides jaosto) 8 päivänä marraskuuta 1996. - Stahlwerke Peine-Salzgitter AG (devenue Preussag Stahl AG) vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Oikeudenkäyntikulujen vahvistaminen. - Asia T-120/89.



Oikeustapauskokoelma 1996 sivu II-01547



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Oikeudenkäyntikulut - Oikeudenkäyntikulujen vahvistaminen - Huomioon otettavat seikat

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 91 artikla)

2 Oikeudenkäyntimenettely - Oikeudenkäyntikulut - Oikeudenkäyntikulujen vahvistaminen - Korvattavat oikeudenkäyntikulut - Käsite - Huomioon otettavat seikat

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 91 artikla)

Tiivistelmä

3 Yhteisöjen tuomioistuimilla ei ole valtuutta vahvistaa niiden oikeudenkäyntikulujen määrää, jotka asianosaisten on suoritettava omille asianajajilleen, vaan niiden on vahvistettava, mihin määrään asti oikeudenkäyntikulujen maksamisesta vastuussa olevan asianosaisen on ne korvattava. Tästä seuraa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ei tällöin tarvitse ottaa huomioon kansallisia asianajajien palkkiosääntöjä eikä mahdollista asianosaisen ja tämän asiamiesten tai avustajien tekemää tätä koskevaa sopimusta.

Koska yhteisön oikeudessa ei ole asianajopalkkiota koskevia säännöksiä, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on arvioitava vapaasti kysymyksessä olevia seikkoja ottaen huomioon oikeudenkäynnin kohde ja luonne, sen merkitys yhteisön oikeuden kannalta sekä asian vaikeusaste, oikeudenkäynnistä asian hoitamiseen osallistuneille asiamiehille tai avustajille aiheutuneen työn määrä ja se taloudellinen intressi, joka riita-asialla on asianosaisille.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen mahdollisuus arvioida oikeudenkäynnin asianajajille aiheuttamaa työmäärää ja suoritetun työn arvoa riippuu asianosaisten sille toimittamien tietojen tarkkuudesta.

4 Korkeat palkkiot ja se, että asianosaista edustaa useampi asianajaja voivat olla perusteltuja, jos asia on tärkeä yhteisön oikeuden kannalta sen vuoksi, että siinä tuodaan esille uusia ja tärkeitä oikeudellisia kysymyksiä sekä monimutkaisia tosiseikkoihin liittyviä kysymyksiä.

Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korvattavaksi tulevia oikeudenkäyntikuluja vahvistaessaan ottaa huomioon kaikki tämän ratkaisun antamishetkeen saakka asiaan vaikuttavat seikat, asiassa ei ole tarpeen antaa erillistä määräystä viivästyskorkoja koskevan vaatimuksen osalta eikä asianosaisille oikeudenkäyntikulujen vahvistamista koskevasta oikeudenkäynnistä aiheutuneista kustannuksista.
45

Edellä 43 ja 44 kohdasta ilmenee, että se, että asiakirja on laadittu tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä, merkitsee ainoastaan, että tällainen asiakirja voi kuulua asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen antaman suojan piiriin, mikä on tutkittava kyseisen asiakirjan sisällön kannalta asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
42

Kun kyse on yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista koskevasta kanneperusteesta, todistustaakkaa koskevien yleisten sääntöjen ja unionin toimia koskevan laillisuusolettaman mukaan on ensisijaisesti kantajan asia näyttää toteen, että häntä on kohdeltu eri tavalla kuin muita vastaavassa tilanteessa olevia henkilöitä (ks. vastaavasti tuomio 30.5.2013, Morte Navarro v. parlamentti, T‑280/09, ei julkaistu, EU:T:2013:279, 48 kohta ja tuomio 10.6.2020, Spliethoff’s Bevrachtingskantoor v. komissio, T‑564/15 RENV, ei julkaistu, EU:T:2020:252, 97 kohta) ja että tällainen erottelu on, koska unionin lainsäätäjällä on laaja harkintavalta, mielivaltainen tai ilmeisen epäasianmukainen.
27

Toiseksi asiayhteys, johon asetuksen 2017/1001 40 artikla kuuluu, vahvistaa sen tällaisen sanamuodon mukaisen tulkinnan. Kyseistä artiklaa on nimittäin sen 4 kohdan mukaan sovellettava yhdessä tämän saman asetuksen 39 artiklan 3 kohdan kanssa. Viimeksi mainitusta säännöksestä, sellaisena kuin sitä on tulkittu oikeuskäytännössä, seuraa kuitenkin, että aikaisemman saman kansallisen tavaramerkin aiemmuutta koskevan vaatimuksen ainoa vaikutus on se, että EU-tavaramerkin haltija, jonka aiemmuutta koskeva vaatimus on hyväksytty, voi, jos hän luopuu aikaisemmasta kansallisesta tavaramerkistä tai antaa sen lakata, vaatia, että oikeudet pysyvät voimassa samoin, kuin jos aikaisempi tavaramerkki olisi edelleen rekisteröity (tuomio 19.1.2012, justing, T-103/11, EU:T:2012:19, 17 kohta ja tuomio 20.2.2013, Langguth Erben v. SMHV (MEDINET), T-378/11, EU:T:2013:83, 28 kohta).
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 18, 19 ja 60 kohta)
3.

EU-tavaramerkki – Kolmansien huomautukset ja väite – Väitteen tutkiminen – Menettelyn keskeyttäminen – Keskeyttämistä koskeva hakemus, joka perustuu aikaisempaa tavaramerkkiä koskevaan mitättömyyskanteeseen – Hakemuksen hylkääminen sillä perusteella, että kyseinen kanne on nostettu väitemenettelyn kuluessa, ei ole sallittua (Komission asetuksen N:o 2868/95 1 artiklan 20 säännön 7 kohdan c alakohta) (ks. 29 kohta)
4.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman laajalti tunnetun tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki – Aikaisemman laajalti tunnetun tavaramerkin tuottaman suojan ulottaminen tavaroihin tai palveluihin, jotka eivät ole samankaltaisia – Kuviomerkit PLUMAflex by Roal ja PUMA (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 5 kohta) (ks. 44, 46, 49–55, 57, 66, 69 ja 71 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 19, 20, 48 ja 53 kohta)
3.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 25, 88 ja 89 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kuudes jaosto) 10.11.2021 – PIK-KO vastaan EUIPO – Haribo Ricqles Zan (P.I.C. Co.)

(asia T-73/21)

(EU-tavaramerkki – Mitättömyysmenettely – EU-kuviomerkki P.I.C. Co. – Aikaisempi kansallinen kuviomerkki PIK – Suhteellinen hylkäysperuste – Sekaannusvaara – Asetuksen (EY) N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta (josta on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) – Asetuksen N:o 207/2009 53 artiklan 1 kohdan a alakohta (josta on tullut asetuksen 2017/1001 60 artiklan 1 kohdan a alakohta) – Osittainen mitättömäksi julistaminen)

1. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Saman tai samankaltaisen ja samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin olemassaolo – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 53 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 19–21 ja 53 kohta)

2. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Saman tai samankaltaisen ja samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin olemassaolo – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Sekaannusvaaran arvioiminen – Kohdeyleisön määrittäminen – Yleisön tarkkaavaisuusaste (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 53 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 23 kohta)

3. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Saman tai samankaltaisen ja samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin olemassaolo – Asianomaisten tavaroiden tai palvelujen samankaltaisuus – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 53 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 25 kohta)

4. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Saman tai samankaltaisen ja samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin olemassaolo – Kyseessä olevien tavaramerkkien samankaltaisuus – Arviointiperusteet – Yhdistelmämerkki (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 53 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 27, 28 ja 30 kohta)

5. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Saman tai samankaltaisen ja samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten rekisteröidyn aikaisemman tavaramerkin olemassaolo – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kuviomerkit P.I.C. Co. ja PIK (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 53 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 38, 47, 51, 52 ja 61–65 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n viidennen valituslautakunnan 27.11.2020 tekemästä päätöksestä (asia R 1847/2019-5), joka koskee Haribo Ricqles Zanin ja PIK-KOn välistä mitättömyysmenettelyä

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
124

Näin ollen EIP on velvoitettava maksamaan kantajalle työkyvyttömyyseläkettä, johon hänellä on oikeus 1.2.2019 alkaen, sekä tälle eläkkeelle viivästyskorkoa, kunnes maksut on suoritettu kokonaan; viivästyskorot lasketaan sen korkokannan mukaan, jonka EKP on vahvistanut perusrahoitusoperaatioillensa ja joka on voimassa maksun erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna kahdella prosenttiyksiköllä.
1

Julkisen sähköpalvelun nykyaikaistamisesta ja kehittämisestä 10.2.2000 annetun lain nro 2000‑108 (loi no 2008‑108, du 10 février 2000, relative à la modernisation et au développement du service public de l’électricité) (JORF 11.2.2000, s. 2143) tarkoituksena on edistää uusiutuvan energian kehittämistä Ranskan alueella. Mainitussa laissa säädettiin tätä tarkoitusta varten ostovelvoitteesta, joka mainitaan energialain (code de l’énergie) L314‑1 §:ssä ja sitä seuraavissa pykälissä ja jonka mukaan Électricité de Francen (EDF) ja sähkön ja kaasun kansallistamisesta 8.4.1946 annetun lain nro 46‑628 (loi no 46‑628, du 8 avril 1946, sur la nationalisation de l’électricité et du gaz) 23 §:ssä mainittujen muiden kuin kansallistettujen sähkönjakelijoiden on, mikäli asianomaiset tuottajat tätä pyytävät, tehtävä sopimus uusiutuvista energialähteistä, mukaan lukien aurinkoenergiasta, tuotetun sähkön ostamisesta 20 vuoden ajan ministeriön tariffipäätöksessä vahvistettuun hintaan. EDF:lle ja lain nro 46‑628 23 §:ssä mainituille muille kuin kansallistetuille sähkönjakelijoille ostovelvoitteen vuoksi aiheutuneisiin kustannuksiin sovellettiin 31.12.2015 saakka julkisen sähköpalvelun kustannusten korvaamisesta 28.1.2004 annetun asetuksen nro 2004‑90 (décret no 2004‑90, du 28 janvier 2004, relatif à la compensation de charges de service public d’électricité) nojalla kustannusten täysimääräistä korvaamista koskevaa järjestelyä, joka rahoitettiin julkisesta sähköpalvelusta perittävällä kuluttajamaksulla. Kyseiset kustannukset on 1.1.2016 alkaen korvattu erityiseltä energiasiirtymän toteuttamiseen tarkoitetulta jakotililtä, joka rahoitetaan energiatuotteiden kulutusveroilla.
96

Lisäksi on hylättävä kantajan argumentti, jonka mukaan väiteosasto olisi todennut, että tietokoneohjelmistojen käyttötarkoitukset olivat hyvin erilaiset. Väiteosasto on nimittäin tuonut esille, että vaikka niiden erityiset käyttötarkoitukset eivät ole samat (their specific purpose of use is not the same), niitä kaikkia käytettiin yleensä tietojenkäsittelyyn (data processing) ja lisäksi niiden käyttöväline (tietokone) oli sama. Tietokoneohjelmistojen käyttötarkoituksen päällekkäisyys siltä osin kuin niillä kaikilla voi suorittaa tietojenkäsittelyä ilmenee näin ollen myös kyseisistä päätöksistä. – –
4.

Yhteinen kauppapolitiikka – Polkumyynniltä suojautuminen – Polkumyynnin vastainen menettely – Polkumyyntitullit, jotka on otettu käyttöön polkumyynnin vastaisen perusasetuksen N:o 1225/2009 nojalla – Tuomio, jolla todetaan pätemättömäksi polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta annettuja asetuksia – Asetus pätemättömäksi toteamista koskevan tuomion täytäntöön panemiseksi – Kyseisen asetuksen antaminen polkumyynnin vastaisen perusasetuksen N:o 1225/2009 perusteella – Hyväksyttävyys (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2016/1036 13 artiklan 1 kohta ja 14 artiklan 1 kohta) (ks. 123–128 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (yhdeksäs jaosto) 17.11.2021 – Guasch Pubill vastaan EUIPO – Nap-Kings (Pöytäliinat)

(asia T-538/20) ( 1 )

(Yhteisömalli – Mitättömyysmenettely – Rekisteröity yhteisömalli, joka esittää pöytäliinaa – Aiemman mallin tunnetuksi tuleminen – Asetuksen (EY) N:o 6/2002 7 artikla – Mitättömyysperuste – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Asetuksen N:o 6/2002 6 artikla ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta – Mitättömyysvaatimuksen tutkimatta jättäminen – Asetuksen N:o 6/2002 52 artiklan 3 kohta)

1. Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Julkiseksi tuleminen – Näyttö julkistamisesta (Neuvoston asetuksen 6/2002 7 artiklan 1 kohta) (ks. 30 kohta)

2. Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Julkiseksi tuleminen – Poikkeus – Seikat, jotka eivät kohtuudella ole voineet tulla alalla toimivien tahojen tietoon – Unionin ulkopuolella tapahtuneet seikat – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen 6/2002 7 artiklan 1 kohta) (ks. 31–33 kohta)

3. Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli, joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen 6/2002 6 artiklan 1 kohta ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 46 kohta)

4. Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli, joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Aiemman mallin kaikkien osatekijöiden kokonaisarviointi (Neuvoston asetuksen 6/2002 6 artiklan 1 ja 2 kohta ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 47 ja 48 kohta)

5. Yhteisömalli – Mitättömyysperusteet – Yksilöllisen luonteen puuttuminen – Malli, joka ei luo asiantuntevalle käyttäjälle erilaista yleisvaikutelmaa kuin aikaisempi malli – Asiantunteva käyttäjä – Käsite (Neuvoston asetuksen 6/2002 6 artiklan 1 kohta ja 25 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 50 kohta)

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.

2) Marcos Guasch Pubill velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

( 1 ) EUVL C 359, 26.10.2020.
10.

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka – Kongon demokraattista tasavaltaa koskevat rajoittavat toimenpiteet – Oikeusvaltiota loukkaavien tai vakavina ihmisoikeusloukkauksina pidettäviin tekoihin osallistuvien henkilöiden maahantulon ja kauttakulun kieltäminen ja varojen jäädyttäminen – Yksityis- ja perhe-elämän suojaa koskevan oikeuden rajoittaminen – Suhteellisuusperiaatteen loukkaaminen – Ei ole (SEU 21 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta ja SEU 29 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artikla ja 52 artiklan 1 kohta; neuvoston päätöksen 2010/788/YUTP, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä (YUTP) 2019/2109, 4 artiklan 1, 2 ja 7 kohta ja liite II; neuvoston asetusten N:o 1183/2005 ja 2019/2101 liite) (ks. 181–187 kohta)
2.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 28–30, 60, 61, 69 ja 93 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaaran arvioiminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 20–23 kohta)
3.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Sanamerkit CEFA Certified European Financial Analyst ja CFA (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 32, 34, 35 ja 47–49 kohta)