Kantajalla on tarve vaatia toimielimen toimen kumoamista, jotta voitaisiin välttää se, että kyseistä tointa väitetysti rasittava lainvastaisuus toistuu tulevaisuudessa. Tällainen oikeussuojan tarve ilmenee SEUT 266 artiklan ensimmäisestä kohdasta, jonka nojalla toimielimen, jonka toimi on kumottu, on toteutettava unionin tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tällainen oikeussuojan tarve voi kuitenkin olla olemassa vain silloin, kun väitetty lainvastaisuus voi toistua tulevaisuudessa sen asian olosuhteista riippumatta, joka johti kantajan nostamaan kanteeseen.

Tämän osalta on todettava, että lukuun ottamatta tässä säännöksessä erikseen säänneltyjä tapauksia ja ellei SEU 4 artiklan 3 kohdassa määrätystä vilpittömän yhteistyön velvoitteesta toisin johdu, pyyntöihin saada tutustua kansallisten viranomaisten hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan myös silloin, kun tällaiset asiakirjat ovat peräisin unionin toimielimiltä, kyseisiin viranomaisiin sovellettavia kansallisia sääntöjä ilman, että asetuksen N:o 1049/2001 säännökset korvaisivat ne.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 5 artiklalla, muodostetaan koordinointimekanismi unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välille silloin, kun jäsenvaltioille on osoitettu pyyntö saada tutustua niiden hallussa oleviin, toimielimeltä peräisin oleviin asiakirjoihin. Kyseisessä artiklassa ei kuitenkaan säädetä mahdollisuudesta toimittaa pyyntö saada tutustua jäsenvaltiosta peräisin oleviin asiakirjoihin edelleen unionin toimielimelle.

Vilpittömän yhteistyön periaate, joka ilmenee asetuksen N:o 1049/2001 johdanto-osan 15 perustelukappaleesta ja joka sääntelee toimielinten ja jäsenvaltioiden välisiä suhteita, ei kuitenkaan voi yksinään olla perusta unionin toimielimen toimivallalle tutkia pyyntö saada tutustua asiakirjoihin, kun asetuksessa N:o 1049/2001 säädetty oikeudellinen perusta puuttuu.

Ei ole mitään oikeudellista perustaa katsoa, että unionin toimielintä velvoittaisi jäsenvaltion päätös toimittaa sille Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 5 artiklan nojalla edelleen pyyntö saada tutustua asiakirjoihin, jotka eivät ole unionin toimielimestä peräisin, koska tämän artiklan soveltamisen edellytykset eivät täyty. Vaikka voidaan todella katsoa, että jäsenvaltion päätös toimittaa edelleen sille tehty pyyntö saada tutustua asiakirjoihin on sitova sillä tavoin, ettei kyseessä oleva toimielin voi sivuuttaa sitä, ei kuitenkaan voida katsoa, että pelkällä tällaisella edelleen toimittamisella annettaisiin tälle toimielimelle toimivalta antaa päätös asiakysymyksestä eli evätä tai myöntää oikeus tutustua pyydettyihin asiakirjoihin.

Se seikka, että jäsenvaltiolta peräisin olevia asiakirjoja on unionin toimielimen hallussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ei tee tätä toimielintä toimivaltaiseksi ratkaisemaan, viran puolesta tai muutoinkaan, pyyntöä saada tutustua niihin ja tarvittaessa epäämään oikeuden tutustua niihin.

Jotta kyseinen toimielin olisi toimivaltainen antamaan päätöksen, jolla oikeus tutustua sen hallussa olevaan asiakirjaan myönnetään tai evätään, sen on nimittäin vastaanotettava sellainen pyyntö saada tutustua mainittuun asiakirjaan, joka on esitetty pätevästi asetuksen N:o 1049/2001 2 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan mukaisesti ja jonka on tehnyt mainitun asetuksen 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai jonka jäsenvaltio on pätevästi toimittanut edelleen mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti.

(ks. 50 ja 51 kohta)