ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely – Väliintulo – Tutkittavaksi ottamisen edellytykset – Väliintulointressi – Riita-asia, joka liittyy komission tekemän sellaisen päätöksen kumoamiseen, jossa todetaan EY 81 artiklan 1 kohdan rikkominen – Riita-asia, joka rajoittuu kantajalle määrättyjen sakkojen poistamiseen tai niiden alentamiseen – Väliintulon hakijalle myönnetyn täydellisen sakkoimmuniteetin kyseenalaistamatta jättäminen − Oikeudellisesti suojatun intressin puuttuminen

(Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toinen kohta ja 53 artiklan ensimmäinen kohta)

Tiivistelmä

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisessa kohdassa, jota saman perussäännön 53 artiklan ensimmäisen kohdan perusteella sovelletaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käytävään oikeudenkäyntiin, esiintyvä käsite ”asian ratkaisu koskee heidän etuaan” on määriteltävä ottaen huomioon vain oikeusriidan kohde ja sen on katsottava tarkoittavan sitä, että nimenomaan vaatimuksia koskevan lopputuloksen eikä esitettyjen perusteiden tai väitteiden pitää vaikuttaa suoraan ja tosiasiallisesti asianomaisten etuihin. Asian ”ratkaisulla” tarkoitetaan asiaa käsittelevältä tuomioistuimelta pyydettyä lopullista ratkaisua sellaisena kuin se ilmaistaan tuomiolauselmassa. Väliintulohakemuksen tutkittavaksi ottamista tarkasteltaessa on muun muassa varmistettava, että riidanalainen toimi koskee suoraan väliintulijaa ja että asiassa annettava ratkaisu koskee varmasti tämän etua. Tässä yhteydessä on tehtävä ero niiden väliintulon hakijoiden, jotka osoittavat, että yksittäinen ratkaisu, joka annetaan kumottavaksi vaaditun tietyn toimenpiteen osalta, vaikuttaa asianomaisen etuihin suoraan, ja niiden väliintulon hakijoiden kesken, jotka osoittavat, että asian ratkaisu vaikuttaa heidän etuihinsa välillisesti heidän tilanteensa ja asianosaisen tilanteen samankaltaisuuden vuoksi.

Yrityksellä, joka on osallistunut yhteisjärjestelyyn mutta jolle on komission päätöksessä myönnetty täydellinen sakkoimmuniteetti, koska se oli ensimmäinen, joka oli toimittanut ratkaisevat todisteet tutkimuksissa, ei ole välitöntä ja aktuaalista intressiä, kun on kyse kumoamiskanteesta, jonka toinen yhteisjärjestelyyn osallistunut yritys on nostanut komission kyseistä päätöstä vastaan siltä osin kuin siinä määrätään tälle tätä koskeva sakko ja jonka yhteydessä tämä yritys vaatii ensimmäisen yhteistyötä tehneen yrityksen asemaa. Koska päätöksen säännökset, joilla väliintulon hakijalle myönnettiin täydellinen sakkoimmuniteetti, eivät ole pääasian oikeudenkäynnin kohteena, tuomio, jolla päätös kumotaan tai jolla sitä muutetaan kantajan osalta, ei vaikuta päätöksen määräyksiin, jotka koskevat väliintulon hakijaa.

(ks. 14, 19 ja 22 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran ominaisuuksia – Merkki, jolla voi olla useita merkityksiä – Rekisteröinnin epääminen silloin, kun kuvailevuus koskee vähintään yhtä näistä mahdollisista merkityksistä

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran ominaisuuksia – Sanamerkki QUICK-GRIP

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

1. Sanamerkin rekisteröinti yhteisön tavaramerkiksi täytyy evätä asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, jos vähintään yksi sen mahdollisista merkityksistä viittaa rekisteröintihakemuksessa kyseessä olevien tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksiin.

(ks. 31 kohta)

2. Sanamerkkiä QUICK-GRIP, jonka rekisteröintiä on haettu tavaroille, jotka kuuluvat Nizzan sopimuksessa tarkoitetun luokituksen luokkaan 8 ja käsittävät käsityökalut, joihin kuuluvat kiinnittimet sekä osat ja tarvikkeet näille tavaroille, ei voida rekisteröidä yhteisön tavaramerkiksi. Yhteys mainitun sanamerkin ja tarkoitettujen tuotteiden välillä on nimittäin niin läheinen, että siihen sovelletaan asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädettyä kieltoa siltä osin kuin merkki paljastaa kohdeyleisölle, joka muodostuu yhteisön alueella asuvista englannin kieltä puhuvista keskivertokuluttajista, välittömästi ja ilman lisäpohdiskelua, että kyseiset tavarat kiinnittävät helposti ja nopeasti, ja siltä osin kuin sanojen ”quick” ja ”grip” käyttäminen ei näin ollen vaadi kuluttajalta mielikuvitusta tai keksimistä.

(ks. 26, 30, 32 ja 33 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteisöjen tuomioistuin – Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin – Täysi harkintavalta – Harkintavallan käyttö kumoamiskanteen yhteydessä – Täyden harkintavallan kannetta itsenäisenä muutoksenhakukeinona ei ole

(EY 229 artikla, EY 230 artiklan viides kohta ja EY 231 artikla; neuvoston asetuksen N:o 17 17 artikla)

Tiivistelmä

Täyden harkintavallan kanne ei perustamissopimuksen mukaan ole itsenäinen muutoksenhakukeino. EY 229 artiklassa määrätään vain, että asetuksissa, joita perustamissopimuksen nojalla annetaan, voidaan antaa yhteisöjen tuomioistuimille täysi harkintavalta näissä asetuksissa säädettyjen seuraamusten osalta.

Useissa asetuksissa on annettu EY 229 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimille täysi harkintavalta seuraamuksien osalta. Asetuksen N:o 17 17 artiklassa säädetään erityisesti, että ”yhteisön tuomioistuimella on [EY 229] artiklassa tarkoitettu täysi harkintavalta tutkiessaan valitukset päätöksistä, joilla komissio on määrännyt sakon tai uhkasakon – – ”. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella on toimivalta EY 229 artiklassa ja asetuksen N:o 17 17 artiklassa sille annetun täyden harkintavallan nojalla arvioida, onko sakkojen suuruus asianmukainen. Itse asiassa toimivalta, joka kuuluu yhteisöjen tuomioistuinten täyteen harkintavaltaan, ei rajoitu vain kanteen kohteena olevan päätöksen kumoamiseen, mistä määrätään EY 231 artiklassa, vaan yhteisöjen tuomioistuimet voivat muuttaa päätöksellä asetettua seuraamusta.

Yhteisöjen tuomioistuimet voivat kuitenkin käyttää tätä täyttä harkintavaltaa vain tutkiessaan yhteisöjen toimielimien säädöksiä, ja vielä tarkemmin kumoamiskanteiden yhteydessä. Itse asiassa EY 229 artiklalla ainoastaan laajennetaan niitä toimivaltuuksia, jotka yhteisöjen tuomioistuimilla on, kun ne tutkivat EY 230 artiklan mukaisia kanteita. Sellaiseen kanteeseen, jolla pyritään siihen, että yhteisöjen tuomioistuimet käyttäisivät täyttä harkintavaltaansa tutkiessaan seuraamusta koskevaa päätöstä, sisältyy välttämättä vaatimus kumota kokonaan tai osittain kyseessä oleva päätös tai se kattaa tällaisen vaatimuksen. Näin ollen tällainen kanne on nostettava EY 230 artiklan viidennen kohdan mukaisessa määräajassa.

(ks. 22–25 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä koskevat toimet – Maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annettu asetus – Sellaisen ammattialojen välisen järjestön nostama kanne, joka vastaa yhteisten etujen suojelemisesta ja joka on sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, josta feta-juusto on peräisin – Tutkimatta jättäminen

(EY 230 artiklan neljäs kohta; neuvoston asetus N:o 2081/92; komission asetus N:o 1829/2002)

Tiivistelmä

Fédération régionale des syndicats des éleveurs de brebis -nimisestä liitosta ja Fédération des syndicats des industriels de roquefort -nimisestä liitosta koostuvan, Ranskaan sijoittautuneen ammattialojen välisen järjestön asetuksen N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen N:o 1107/96 liitteen muuttamisesta annetusta komission asetuksesta N:o 1829/2002 nostama kumoamiskanne jätetään tutkimatta siltä osin kuin se koskee nimityksen ”feta” rekisteröintiä suojattuna alkuperänimityksenä otsakkeiden ”Juustot” ja ”Kreikka” kohdalle.

Yhtäältä tämä asetus on nimittäin yleisesti sovellettava toimenpide EY 249 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sitä sovelletaan objektiivisesti määriteltyihin tilanteisiin, ja sen oikeusvaikutukset kohdistuvat abstraktisti määriteltyihin henkilöryhmiin, kun sillä annetaan kaikille yrityksille, joiden tuotteet ovat asetettujen maantieteellisten ja laadullisten vaatimusten mukaiset, oikeus pitää niitä kaupan edellä mainitulla nimityksellä ja evätään tämä oikeus niiltä, joiden tuotteet eivät täytä kyseisiä kaikille yrityksille asetettuja samoja vaatimuksia. Tämä yleinen sovellettavuus johtuu lisäksi riidanalaisen lainsäädännön tarkoituksesta, joka on suojata asianmukaisesti rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä erga omnes ja koko Euroopan yhteisössä.

Toisaalta, vaikka ei voida sulkea pois sitä, että luonteensa ja soveltamisalansa perusteella normatiivinen säännös voisi koskea luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä erikseen, ja että tältä osin tietyissä olosuhteissa ammatillisella yhdistyksellä, joka on perustettu puolustamaan ja edustamaan jäsentensä etuja, on oikeus nostaa kumoamiskanne jopa silloin, kun toimi ei vaikuta sen omiin etuihin yhdistyksenä, nyt käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kyse tästä.

Ensinnäkin asetuksessa N:o 2081/92 ei tunnusteta mitään luonteeltaan prosessuaalista oikeutta tällaisen järjestön omaksi eduksi. Lisäksi siinä ei anneta yhteisön tasolla yksityisille oikeussubjekteille erityisiä menettelyllisiä takeita

Toiseksi tämä järjestö ei edusta sellaisten jäsenten etuja, joilla olisi oikeus kanteen nostamiseen, koska sen sääntöjen mukaan sen tehtävänä ei ole puolustaa tuomioistuimessa feta-juuston tuottajien etuja ja koska se vastaa yksinomaan yhteisten etujen suojelemisesta eikä edusta yhtäkään tavaramerkin haltijana olevaa jäsentään, ja koska näillä tuottajilla ei ole missään tapauksessa oikeutta kanteen nostamiseen.

(ks. 52–55, 57, 58, 82 ja 83 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Väliaikainen oikeussuoja - Täytäntöönpanon lykkääminen - Välitoimet - Myöntämisedellytykset - Fumus boni juris - Kiireellisyys - Kumulatiiviset edellytykset - Kaikkien kysymyksessä olevien intressien vertailu

(EY 242 ja EY 243 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

2. Valtiontuki - Komission suorittama tutkinta - Toimimista kohtuullisessa ajassa koskevan velvoitteen noudattamatta jättäminen tehtäessä päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta - Lopullinen päätös ei ole tämän johdosta lainvastainen

(EY 88 artiklan 2 kohta; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 1 kohta)

3. Väliaikainen oikeussuoja - Täytäntöönpanon lykkääminen - Myöntämisedellytykset - Kiireellisyys - Seikat, jotka voidaan ottaa huomioon

(EY 88 artiklan 2 kohta ja EY 242 artikla)

Tiivistelmä

$$1. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan välitoimihakemuksessa on ilmoitettava ne seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaaditun välitoimen myöntäminen on ilmeisesti perusteltua. Näiden edellytysten on täytyttävä yhtä aikaa, joten täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus on hylättävä, jos jokin niistä puuttuu. Tarpeen vaatiessa välitoimista päättävä tuomari myös vertailee kyseessä olevia intressejä.

( ks. 53 kohta )

2. Vaikka kohtuullisen käsittelyajan noudattaminen hallinnollisessa menettelyssä on yksi yhteisön oikeuden yleisistä oikeusperiaatteista, joiden noudattamista yhteisöjen tuomioistuimet valvovat, ja vaikka tämä oikeus on vahvistettu osaksi hyvää hallintotapaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 1 kohdassa, pelkästään se, että EY 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ei ole tehty kohtuullisessa ajassa, ei yksistään tee lainvastaiseksi komission tämän menettelyn päätteeksi tekemää päätöstä.

( ks. 65 kohta )

3. Arvioidessaan väitetyn valtiontuen sellaisen takaisinmaksuvelvoitteen täytäntöönpanon lykkäämistä, joka perustuu EY 88 artiklan 2 kohdan nojalla tehtyyn päätökseen, joka tehtiin sellaisen muodollisen tutkintamenettelyn riitautetun hajauttamisen jälkeen, joka puolestaan edelsi kyseisen päätöksen ja toisen siihen liittyvän sellaisen päätöksen tekemistä, jonka osalta täytäntöönpanon lykkäämistä on myös haettu erillisessä välitoimimenettelyssä, välitoimista päättävä tuomari voi hakemuksen kiireellisyyttä tutkiessaan katsoa, että on asianmukaista ottaa huomioon hakijalle näiden kahden päätöksen täytäntöönpanosta aiheutuva kokonaistilanne.

( ks. 91 kohta )
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄY

17 päivänä lokakuuta 2002

Asia T-215/02 R

Santiago Gómez-Reino

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Välitoimimenettely — Henkilöstö — Tutkittavaksi ottaminen — Virkamiehelle vastainen toimi”

Täydellinen teksti ranskan kielellä II-1019

Aihe:

Välitoimihakemus, jossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta vaaditaan ensinnäkin määräämään esitettäviksi tietyt asiakirjat, toiseksi määräämään useiden päätösten täytäntöönpanon lykkäämisestä tai kieltämään tekemästä uusia päätöksiä, jotka koskevat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisiä tutkimuksia, ja kolmanneksi määräämään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 24 artiklan mukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta.

Ratkaisu:

Välitoimihakemus hylätään. Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.

Tiivistelmä

Pääasiassa nostetun kanteen tutkittavaksi ottamista ei pääsääntöisesti pidä tarkastella välitoimimenettelyssä, vaan se on jätettävä pääasiassa nostetun kanteen käsittelyn yhteyteen paitsi siinä tapauksessa, että se ei ensi näkemältä ilmeisestikään täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä. Se, että tutkittavaksi ottamiseen otettaisiin kantaa välitoimimenettelyssä silloin, kun tutkimana jättäminen ei ole täysin selvää, merkitsisi nimittäin sitä, että vaikutettaisiin ennalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen pääasiassa antamaan ratkaisuun. (ks. 26 kohta) Viittaukset: asia T-196/98R, Peña Abizanda ym. v. komissio, 4.2.1999 (Kok. H. 1999, s. I-A-5 ja s. II-15,10 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja asia T-208/00 R, Barleycorn Mongolue ja Boixader Rivas v. parlamentti ja neuvosto, 12.10.2000 (Kok. H. 2000, s. I-A-209 ja s. II-941, 13 kohta).

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan täytäntöönpanon lykkäämistä koskevassa hakemuksessa on täsmennettävä seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaadittujen välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua (fumus boni juris). Nämä edellytykset ovat kumulatiiviset siten, että lykkäämishakemus on hylättävä, jos jokin niistä puuttuu. (ks. 27 kohta) Viittaukset: asia T-211/98 R, Willemev. komissio, 10.2.1999(Kok. H. 1999, s. I-A-15 ja II-57, 18 kohta).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Väliaikainen oikeussuoja - Täytäntöönpanon lykkääminen - Välitoimet - Myöntämisedellytykset - Fumus boni juris - Kiireellisyys - Kumulatiiviset edellytykset - Kaikkien kysymyksessä olevien intressien vertailu

(EY 242 ja EY 243 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

$$Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohdan mukaan välitoimihakemuksessa on ilmoitettava ne seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaaditun välitoimen myöntäminen on ilmeisesti perusteltua. Näiden edellytysten on täytyttävä yhtä aikaa, joten täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus on hylättävä, jos jokin niistä puuttuu. Tarpeen vaatiessa välitoimista päättävä tuomari myös vertailee kyseessä olevia intressejä.

( ks. 38 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Väliaikainen oikeussuoja Täytäntöönpanon lykkääminen Väliaikaismääräykset Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentille myönnetyn toimivallan laajuus Turvaamistoimet, joita on pyydetty komission sellaisen päätöksen yhteydessä, jossa määrätään välitoimista asetuksen N:o 17 nojalla Sillä, että komissio on määrännyt päätöksessään välitoimista, ei ole vaikutusta

(EY 242 ja EY 243 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohta; neuvoston asetus N:o 17)

Tiivistelmä

$$Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohta mahdollistaa sen, että välitoimista päättävä tuomioistuin määrää turvaamistoimista, joko sen vuoksi, että tuomioistuimelle on tarpeen antaa riittävästi aikaa sen ratkaistavana olevaan hakemukseen liittyvän monimutkaisen tosiasiatilanteen ja/tai oikeudellisen tilanteen arvioimiseksi, tai kun on hyvän oikeushallinnon vuoksi tarpeen, että tämänhetkinen tilanne pysytetään hakemuksen ratkaisemiseen asti. Kyseisessä määräyksessä annettua toimivaltaa ei välttämättä ole tulkittava eri tavalla, kun päätös, jonka osalta turvaamistoimia on haettu, on sellainen, jonka osalta komissio on toteuttanut välitoimia ennen kuin asetuksen N:o 17 mukaisessa, yhteisön kilpailuoikeuden väitettyä rikkomista koskevassa tutkinnassa on tehty ratkaisu.

( ks. 20 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Käsite - Toimet, joilla on oikeusvaikutuksia - Komission päätös, jolla se kieltäytyy aloittamasta valtiontukea koskevaa, EY 88 artiklan 2 kohdassa määrättyä muodollista tutkintamenettelyä sellaisten tukien osalta, joiden on jo todettu soveltuvan yhteismarkkinoille ja joita ei ole riitautettu määräajoissa - Soveltamisalan ulkopuolelle jääminen - Tutkimatta jättäminen - Rajat

(EY 88 artiklan 2 kohta ja EY 230 artiklan viides kohta; neuvoston asetuksen N:o 659/1999 9 artikla)

Tiivistelmä

$$EY 88 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely edeltää sen päätöksen tekemistä, jossa otetaan kantaa valtiontukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komissio aloittaa tällaisen menettelyn, jos se alustavan tutkinnan perusteella katsoo, että ilmoitettu toimenpide herättää epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, tai jos se aikoo asetuksen N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti peruuttaa päätöksen, jossa todetaan valtiontuen soveltuvuus yhteismarkkinoille, sillä perusteella, että päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia.

Jos valtiontuki todetaan komission päätöksessä EY 88 artiklan 2 kohdassa määrättyä muodollista tutkintamenettelyä aloittamatta perustamissopimuksen mukaiseksi ja jos asianomainen haluaa saada suojaa tuon määräyksen hänelle suomille menettelyllisille oikeuksille, hänen on nostettava yhteisön tuomioistuimissa kanne tästä päätöksestä EY 230 artiklan viidennessä kohdassa asetetussa määräajassa. Heti kun jokin päätös valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on tehty ja jos sitä ei ole kumottu yhteisöjen tuomioistuimissa nostetun kanteen seurauksena, muodollista tutkintamenettelyä ei enää voida aloittaa, ellei asetuksen N:o 659/1999 9 artiklan soveltamisesta muuta johdu. Näin ollen kieltäytyminen aloittaa muodollinen tutkintamenettely ei ole toimi, joka saisi aikaan oikeusvaikutuksia asianomaisen henkilön kannalta, koska kieltäytyminen vain vahvistaa päätöksen, jolla tuki hyväksytään.

( ks. 32-34 ja 40 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely - Kanteen nostamisen määräajat - Laskeminen

(EY 230 artiklan viides kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 101 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 102 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

$$Yhteisön oikeudenkäyntimenettelyä koskevien määräaikojen säännöstöä on tulkittu siten, että riippumatta siitä, mihin aikaan kyseisen toimenpiteen tiedoksianto tapahtui, "määräaika alkaa kulua vasta tiedoksiantamispäivän päättyessä". Tämä tulkinta pätee myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 102 artiklan 1 kohtaan, jossa määrätään kanteen nostamista koskevasta määräajasta, joka alkaa kulua riidanalaisen toimenpiteen julkaisemisesta. Tässä määräyksessä on tarkasti täsmennetty, että kanteen nostamista koskevan määräajan on laskettavan alkavan kulua työjärjestyksen 101 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti "säädöksen julkaisemista - - seuraavan neljännentoista päivän päätyttyä".

Työjärjestyksen 102 artiklan 1 kohdassa annetaan kantajalle siten neljätoista kokonaista päivää niiden kahden kuukauden lisäksi, jotka muodostavat kanteen nostamista koskevan tavanomaisen määräajan, ja määräajan alkamispäivä siirtyy siten siihen neljänteentoista päivään, joka seuraa kyseisen toimenpiteen julkaisemista.

( ks. 14-15 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Oikeussuojan tarve - Komission päätös, jolla oikeushenkilöltä evätään oikeus tutustua asiakirjoihin - Kolmannen oikeushenkilön kanne - Tutkimatta jättäminen

(EY 230 artiklan neljäs kohta; komission päätös 94/90/EHTY, EY, Euratom)

Tiivistelmä

$$Luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön nostaman kumoamiskanteen tutkittavaksi ottaminen edellyttää, että edellä mainitulla on oikeussuojaintressi asiassa. Näin ollen on jätettävä tutkimatta kanne, jonka oikeushenkilö on nostanut sellaisen kolmannelle oikeushenkilölle osoitetun komission päätöksen kumoamiseksi, jolla viimeksi mainitulta evätään oikeus tutustua asiakirjoihin.

( ks. 18 ja 22 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Komission päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen yrityskeskittymien valvonta-asiassa - Lykkäämisedellytykset - Vakava ja korjaamaton vahinko - Taloudellinen vahinko - Kaikkien kysymyksessä olevien intressien vertailu

(EY 242 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta; neuvoston asetus N:o 4064/89)

Tiivistelmä

$$Kun kyse on täytäntöönpanon lykkäämishakemuksesta, joka koskee komission päätöstä olla hyväksymättä tiettyjä yrityksiä sellaisten varallisuuserien luovutuksensaajiksi, jotka on luovutettava yrityskeskittymän osapuolten antamien sitoumusten mukaisessa luovuttamismenettelyssä, tästä menettelystä syrjäyttämisestä johtunut vahinko muodostuu ansionmenetyksestä, joka aiheutuu siitä, etteivät nämä yritykset ole päässeet kysymyksessä oleville markkinoille.

Tällaista vahinkoa on pidettävä varallisuusvahinkona, jota ei periaatteessa voida pitää korjaamattomana tai edes vaikeasti korjattavissa olevana, koska se voidaan myöhemmin korvata rahallisesti.

Hakemuksen kohteena oleva täytäntöönpanon lykkäys on tällaisissa olosuhteissa perusteltu vain, jos käy ilmi, että ilman tällaista toimenpidettä kantajat olisivat tilanteessa, joka on omiaan vaarantamaan jopa niiden olemassaolon tai muuttamaan korjaamattomalla tavalla niiden markkinaosuuksia.

Vaikka kyseistä vahinkoa, joka muodostuu pääsääntöisesti siitä, että yritysten osallistuminen kyseiseen menettelyyn on lopullisesti suljettu pois ja ne eivät voi saada osuutta tietyiltä markkinoilta, pidettäisiin vakavana ja korjaamattomana vahinkona, sen perusteella, että punnitaan keskenään yhtäältä kyseisten yritysten intressiä haettujen välitoimien myöntämiseen ja toisaalta asetuksen N:o 4064/89 puitteissa tehtyjen päätösten täytäntöönpanoon liittyvää yleistä intressiä ja sellaisten kolmansien intressejä, joihin riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanon mahdollinen lykkääminen vaikuttaisi suoraan, tällainen hakemus on hylättävä.

( ks. 46-48 ja 51 kohta )