21

Tässä tilanteessa Symvoulio tis Epikrateias päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Jotta sopimus voitaisiin luonnehtia direktiivin [2014/24] 10 artiklan g alakohdassa tarkoitetuksi ’työsopimukseksi’, onko riittävää, että kyseessä on palkkatyötä koskeva sopimus, vai onko tällaiseen sopimukseen liityttävä joitain erityisiä ominaisuuksia (esimerkiksi työn luonnetta, sopimuksen tekemisen ehtoja, hakijoiden pätevyyttä ja heidän valitsemisekseen noudatettavaa menettelyä koskevia ominaisuuksia) niin, että kunkin työntekijän valinta perustuu henkilökohtaiseen arviointiin ja työnantajan hänen persoonallisuudestaan tekemään subjektiiviseen arviointiin? Voidaanko määräaikaisia työsopimuksia, kuten lain 4430/2016 63 §:ssä tarkoitettuja sopimuksia, jotka tehdään objektiivisin perustein, joihin kuuluvat hakijan työttömyysjakson kesto, aikaisempi työkokemus tai alaikäisten lasten lukumäärä, sen jälkeen kun asiakirjat on tarkastettu virallisesti ja kun on suoritettu edellä mainittujen perusteiden mukainen ennalta määritelty pisteytys, pitää direktiivin [2014/24] 10 artiklan g alakohdassa tarkoitettuina ’työsopimuksina’? 2) Onko direktiivin [2014/24] säännösten (1 artiklan 4 kohta, 18 artiklan 1 ja 2 kohta, 19 artiklan 1 kohta, 32 artikla ja 57 artikla, luettuina yhdessä kyseisen direktiivin johdanto-osan viidennen perustelukappaleen kanssa), Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT 49 ja SEUT 56 artikla) ja perusoikeuskirjan (16 ja 52 artikla) sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen, avoimuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen perusteella sallittua, että viranomainen käyttää muita keinoja, mukaan lukien työsopimukset, kuin julkisia hankintoja hoitaakseen yleistä etua koskevia tehtäviään, ja millä edellytyksillä tämä mahdollisesti on sallittua, kun käytettäessä tällaisia keinoja ei järjestellä virkamieskuntaa pysyvästi vaan – kuten lain nro 4430/2016 63 §:ssä säädetään – määräaikaisesti ja poikkeuksellisissa olosuhteissa sekä syistä, jotka liittyvät kilpailun tehokkuuteen tai julkisten hankintojen alalla toimivien yritysten toiminnan laillisuuteen? Voitaanko tällaisia syitä ja olosuhteita, kuten mahdottomuutta panna julkiset hankinnat esteittä täytäntöön tai merkittävän taloudellisen hyödyn saamista verrattuna siihen, mikä olisi mahdollista saavuttaa julkisella hankinnalla, pitää yleistä etua koskevina pakottavina syinä, jotka oikeuttavat sellaisen toimenpiteen toteuttamisen, joka merkitsee laajuutensa ja kestonsa perusteella vakavaa rajoitusta julkisten hankintojen alan elinkeinotoiminnalle? 3) Jääkö oikeussuoja, jota haetaan pääasiassa riidanalaisten päätösten kaltaisen viranomaisen sellaisen päätöksen osalta, jolla kyseinen viranomainen valitsee sellaisen sopimuksen sopimuspuolen, jonka se katsoo jäävän direktiivin [2014/24] soveltamisalan ulkopuolelle (esim. ’työsopimuksena’), direktiivin [89/665] soveltamisalan ulkopuolelle kyseisen direktiivin 1 artiklan – – nojalla, kun muutosta hakee talouden toimija, jolla on oikeussuojan tarve siihen, että se valittaisiin samanlaisen julkista hankintaa koskevan sopimuksen sopimuspuoleksi, ja joka väittää, että on menetelty lainvastaisesti, kun direktiiviä [2014/24 ]ei ole sovellettu, koska on oltu siinä käsityksessä, että sen soveltamatta jättämien oli sallittua?”