Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Kumoamiskanne - Parlamentin kanneoikeus - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset - Parlamentin oikeuksien puolustaminen - Osallistuminen lainsäädäntömenettelyyn - Kanne, joka koskee sitä, ettei riidanalaista säädöstä ollut riittävästi perusteltu - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 173 artikla (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla) ja 190 artikla (josta on tullut EY 253 artikla))

2 Kansainväliset sopimukset - Yhteisön tekemistä sopimuksista päättäminen - Sopimukset, jotka edellyttävät parlamentin puoltavaa lausuntoa - Sopimukset, joilla on huomionarvoisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon - Tällaisten sopimusten käsite - Arviointiperusteet

(EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (josta on muutettuna tullut EY 300 artiklan 3 kohdan toinen alakohta)

Tiivistelmä

1 Parlamentilla on oikeus nostaa yhteisöjen tuomioistuimessa kumoamiskanne neuvoston tai komission säädöstä, päätöstä tai toimenpidettä vastaan sillä edellytyksellä, että kanteella pyritään suojaamaan sen oikeuksia. Kanne täyttää nämä edellytykset, jos parlamentti osoittaa asianmukaisella tavalla turvattavan oikeuden kohteen sekä väitetyn oikeudenloukkauksen.

Näiden edellytysten mukaisesti perustamissopimuksen 190 artiklan (josta on tullut EY 253 artikla) rikkomista koskeva kanne jätetään tutkimatta, jos parlamentti väittäessään, ettei riidanalaisia säännöksiä ole tämän artiklan kannalta perusteltu riittävästi tai että ne on perusteltu virheellisesti, ei ole osoittanut asianmukaisella tavalla, miten tämä rikkominen, mikäli se oletettaisiin tapahtuneeksi, saattaisi loukata sen oikeuksia. Näin on, jos parlamentti on ainoastaan korostanut, että se, että neuvosto muutti komission riidanalaisen asetuksen antamisen perustaksi ehdottamaa oikeudellista perustaa, vaikutti sen toimivaltaan, täsmentämättä sitä, miten se, että asetuksesta puuttuvat erityiset perustelut kokonaan tältä osin, olisi katsottava itsenäiseksi oikeuksien loukkaamiseksi.

2 Sen arvioimiseksi, aiheutuuko yhteisön ja kolmannen valtion välillä tehdystä sopimuksesta perustamissopimuksen 228 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa (josta on muutettuna tullut EY 300 artiklan 3 kohdan toinen alakohta) tarkoitettuja huomionarvoisia vaikutuksia talousarvioon ja edellytetäänkö sen tekemiseen siten parlamentin puoltavaa lausuntoa, sopimuksesta aiheutuvan vuosittaisen rahallisen rasitteen vertaaminen yhteisön kokonaistalousarvioon on tuskin merkityksellistä, koska yhteisön ulkoisiin toimiin sidotut määrärahat ovat perinteisesti ainoastaan marginaalinen osa yhteisön talousarviosta.

Sen sijaan vertaamalla sopimuksesta johtuvia menoja yhteisön ulkoisten toimien rahoittamiseen tarkoitettuihin määrärahoihin voidaan tarkoituksenmukaisemmalla tavalla arvioida sopimuksen tosiasiallinen rahallinen merkitys yhteisölle. Silloin kun on kysymys alakohtaisesta sopimuksesta, tätä erittelyä voidaan erityisesti täydentää vertaamalla sopimuksesta aiheutuvia menoja ja kaikkia kyseistä alaa varten talousarvioon otettuja määrärahoja keskenään siten, että vertailussa ei eroteta ulkoisia ja sisäisiä osia toisistaan. Koska eri aloilla on kuitenkin talousarvion kannalta hyvin erilainen merkitys, viimeksi mainittu tarkastelu ei saa johtaa siihen, että sopimukseksi, jolla on huomionarvoisia vaikutuksia talousarvioon, katsottaisiin sellainen sopimus, joka ei muodostaisi merkittävää osaa yhteisön ulkoisten toimien rahoittamiseen tarkoitetuista määrärahoista.