ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Sijoittautumisvapaus - Useita toimipaikkoja yhteisön alueella - Palkkatyö yhdessä jäsenvaltiossa ja itsenäisen ammatin harjoittaminen toisessa

(ETY:n perustamissopimuksen 52 artikla)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Sijoittautumisvapaus - Työntekijät - Itsenäisen ammatin harjoittamisesta ja palkkatyön tekemisestä johtuvista päällekkäisistä maksuista vapauttava kansallinen säännöstö - Vapautuksen evääminen palkkatyön tapahtuessa toisessa jäsenvaltiossa - Ei voida hyväksyä

(ETY:n perustamissopimuksen 48 ja 52 artikla)

Tiivistelmä

1. Sijoittautumisvapaus ei rajoitu ainoastaan oikeuteen perustaa yksi liike yhteisössä, vaan siihen kuuluu mahdollisuus ammattia koskevia sääntöjä noudattaen luoda ja ylläpitää useita toimipaikkoja yhteisön alueella. Tämä pätee myös sellaiseen työntekijään, joka työskentelee yhdessä jäsenvaltiossa ja joka haluaa lisäksi harjoittaa itsenäistä ammattia toisessa jäsenvaltiossa.

2. Perustamissopimuksen 48 ja 52 artiklan vastaista on sellainen kansallinen lainsäädäntö, jolla voi olla näiden kansalaisten kannalta epäedullisia vaikutuksia siinä tilanteessa, että he haluavat laajentaa toimintansa yhden ainoan jäsenvaltion alueen ulkopuolelle. Niitä on näin ollen tulkittava siten, että niiden vastaista on se, että jäsenvaltio kieltäytyy myöntämästä niille itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka tekevät it-

senäistä ansiotyötä sen alueella, vapautusta niistä maksuista, joista on säädetty itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvan järjestävässä kansallisessa lainsäädännössä, kun kieltäytymisen perusteena on se, että sitä epäitsenäistä ansiotyötä, jonka vuoksi kyseisellä henkilöllä voisi olla oikeus vapautukseen, tehdään toisen jäsenvaltion alueella.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus - Sisäiset verot ja maksut - Moottoriajoneuvojen porrastetun veron järjestelmä - Verotuksen perusteena olevan tehon mukaan määräytyvä verotus - Sellainen verotuksen perusteena olevan tehon määrittämistapa ja veron määrän progressio, joilla tuontiautot asetetaan epäedulliseen asemaan - Kielto - Syrjivä tai suojeleva vaikutus

(ETY:n perustamissopimuksen 95 artikla)

Tiivistelmä

Yhteisön oikeuden tässä kehitysvaiheessa jäsenvaltiot saavat vapaasti soveltaa sellaisiin tuotteisiin kuin autoihin ajoneuvojen verotusjärjestelmää, jossa veron määrä nousee progressiivisesti eri tavoin määriteltävissä olevan objektiivisen perusteen, kuten verotuksen perusteena olevan tehon mukaan.

Perustamissopimuksen 95 artiklassa kielletty syrjivä tai suojeleva vaikutus on kuitenkin sellaisella verotuksen perusteena olevan tehon mukaan määräytyvään progressiiviseen veroon perustuvalla verotusjärjestelmällä, jossa veron määrän tavanomaista progressiota on hidastettu laadukkaimpien kotimaista valmistetta olevien autojen osalta perustamalla veroluokka, johon on sisällytetty useampia verotuksellisia tehoja kuin muihin luokkiin, ja jossa lisäksi käytetään verotuksellisen tehon määrittämiseen menettelyjä, joilla muista jäsenvaltioista tuodut autot asetetaan epäedulliseen asemaan, on perustamissopimuksen

1 artiklassa kielletty syrjivä tai suojeleva vaikutus.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Verotus - Lainsäädännön yhdenmukaistaminen - Liikevaihtovero - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Kuudes direktiivi - Kaksinkertainen verotus yhteisön sisäisessä kaupassa - Yhteensoveltumattomuus perustamissopimuksen 95 artiklan kanssa - Yhteisöjen tuomioistuimen tehtävä ennen yhteisön lainsäätäjän toimenpidettä

(ETY:n perustamissopimuksen 95 artikla; neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 11 artikla)

2. Verotus - Lainsäädännön yhdenmukaistaminen - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Muun kuin verovelvollisen luovuttamien toisesta jäsenvaltiosta tuotujen tavaroiden maahantuonnista kannettava arvonlisävero - Laskentamenetelmä

(ETY:n perustamissopimuksen 95 artikla, neuvoston direktiivi 77/388/ETY)

Tiivistelmä

1. Kuudennella direktiivillä perustetun yhteisen arvonlisäverojärjestelmän käytännön soveltaminen on joissakin tapauksissa johtanut kaksinkertaiseen verotukseen yhteisön sisäisessä kaupassa. On yhteisön lainsäätäjän asia ottaa käyttöön kilpailun kannalta täysin neutraali järjestelmä, johon mahdollisesti liittyy viennin verorasituksen poistaminen kokonaan silloin, kun muu kuin verovelvollinen luovuttaa tavaran yksityishenkilölle, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa. Niin kauan kuin tällaista järjestelmää ei ole otettu käyttöön, perustamissopimuksen 95 artiklan määräykset estävät kuitenkin tuontijäsenvaltiota soveltamasta arvonlisäverojärjestelmäänsä maahan tuotuihin tavaroihin tavalla, joka on kyseisen määräyksen vastainen. Edellä esitetystä seuraa, että siihen saakka kunnes ongelma on ratkaistu lainsäädännöllä, 95 artiklan vaikutus on otettava huomioon kannettaessa arvonlisäveroa maahantuonnista. Tämän vuoksi on yhteisöjen tuomioistuimen asiana määrittää periaatteet, jotka ovat yhteensoveltuvat mainitun määräyksen kanssa ja jotka ovat kuudennen direktiivin yleisen rakenteen mukaiset sekä riittävän yksinkertaiset, jotta niitä voidaan soveltaa yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

2. Laskettaessa arvonlisäveroa, jonka jäsenvaltio kantaa toisesta jäsenvaltiosta maahan tuodusta, muun kuin verovelvollisen luovuttamasta tavarasta silloin, kun veroa ei kanneta yksityishenkilön tuontijäsenvaltion alueella luovut-

tamista samanlaisista tavaroista, on maahantuonnin ajankohtana tavaran arvoon edelleen sisältyvä vientijäsenvaltiossa maksettu vero otettava huomioon siten, että tätä määrää ei sisällytetä veron perusteeseen ja että se lisäksi vähennetään maahantuonnista kannettavasta verosta.

Vientijäsenvaltiossa maksettu vero, joka maahantuonnin ajankohtana edelleen sisältyy tavaran hintaan, vastaa

-vientijäsenvaltiossa tosiasiallisesti maksetun veron määrää vähennettynä arvon alennusta vastaavalla prosentuaalisella osuudella, kun tavaran arvo on alentunut vientijäsenvaltiossa viimeksi tapahtuneen veron kantamisen ja maahantuonnin välisenä aikana,

-vientijäsenvaltiossa tosiasiallisesti maksetun veron kokonaismäärää, kun tavaran arvo on noussut edellä mainitun ajan kuluessa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Edunsaajat - Työntekijän huollettavina ylenevässä polvessa olevat sukulaiset

(Neuvoston asetuksen N:o 1612/68 7 artikla)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sosiaaliset edut - Käsite - Vanhusten vähimmäistoimeentulo

(Neuvoston asetuksen N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

3. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sosiaaliset edut - Vanhusten vähimmäistoimeentulo - Myöntäminen työntekijän huollettavina ylenevässä polvessa oleville sukulaisille - Vastavuoroisen sopimuksen olemassaolo - Edellytys, joka ei ole välttämätön

(Neuvoston asetuksen N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Asetuksen N:o 1612/68 7 artiklassa säädetyn yhdenvertaisen kohtelun tarkoituksena on myös työntekijän huollettavina ylenevässä polvessa oleviin sukulaisiin kohdistuvan syrjinnän estäminen.

2. Asetuksen N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun sosiaalisen edun käsitteeseen kuuluvat kaikki sellaiset edut, jotka - liittyivätpä ne työsopimukseen tai ei - yleisesti myönnetään kotimaisille työntekijöille pääasiallisesti sen objektiivisen tilanteen perusteella, että he ovat työntekijöitä, tai ainoastaan sen perusteella, että he asuvat kyseisessä jäsenvaltiossa, ja joiden myöntäminen myös sellaisille työntekijöille, jotka ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, on näin ollen omiaan helpottamaan heidän liikkuvuuttaan yhteisössä. Tähän sosiaalisen edun käsitteeseen sisältyy jäsenvaltion lainsäädännössä säädetty vanhusten vähimmäistoimeentulo.

3. Asetuksen N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että työntekijän huollettavina ylenevässä polvessa oleville sukulaisille myönnettävän sosiaalisen edun - kuten jäsenvaltion lainsäädännössä säädetyn vanhusten vähimmäistoimeentulon - myöntämisen edellytyksenä ei saa olla vastavuoroisen sopimuksen olemassaolo kyseisen jäsenvaltion ja sen valtion välillä, jonka kansalainen ylenevässä polvessa oleva sukulainen on.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset

Laiminlyöntikanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan toinen kohta ja 175 artiklan kolmas kohta)

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 173 artiklan toisesta kohdasta ja 175 artiklan kolmannesta kohdasta ilmenee, että kantajan on, jotta hänen kanteensa otettaisiin tutkittavaksi, pystyttävä osoittamaan, että päätös, jolla on hänen osaltaan erityisiä oikeudellisia vaikutuksia, on hänelle osoitettu, ja voidaan sellaisenaan kumota, tai että komissio, jota on asianmukaisesti 175 artiklan toisen kohdan mukaisesti kehotettu tekemään ratkaisu, on jättänyt toteuttamatta kyseiselle henkilölle osoitettavan toimenpiteen, jota tämä voi yhteisön oikeuden sääntöjen mukaan vaatia.

Luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on pyytänyt toimielintä aloittamaan tutkintamenettelyn kolmansien osalta ja tekemään näiden suhteen päätöksen, eikä tekemään päätöstä hakijan osalta, voi koskea epäsuorasti tällainen toimenpide ja sen mahdollinen lopputulos, kuten se voi koskea muitakin yksityisiä henkilöitä; kantaja ei kuitenkaan ole siinä täsmällisessä oikeudellisessa asemassa, että toimenpide, jota vastaan voidaan nostaa 173 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu kumoamiskanne, olisi tosiasiallisesti osoitettu hänelle, eikä hän myöskään siinä asemassa, että oikeudellinen toimenpide, joka komission olisi velvollisuus toteuttaa hänen osaltaan, olisi osoitettava hänelle, kuten 175 artiklan kolmannessa kohdassa edellytetään.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Teollisoikeudet ja kaupalliset oikeudet - Tavaramerkkioikeus - Suoja - Rajat - Jäsenvaltiossa tavaramerkillä laillisesti varustettu tuote - Kolmannen osapuolen suorittama uudelleen pakkaaminen ja tuonti toiseen jäsenvaltioon - Oikeudenhaltijan esittämä kielto - Hylättävyys

(ETY:n perustamissopimuksen 36 artikla)

Tiivistelmä

$$Tavaramerkin olennainen tehtävä on sen takaaminen, että kuluttaja tai lopullinen käyttäjä voi varmistua tuotteen alkuperästä, mahdollistamalla sen, että kuluttaja tai lopullinen käyttäjä voi ilman sekaannuksen vaaraa erottaa tämän tuotteen sellaisista tuotteista, joilla on eri alkuperä. Tämä alkuperätakuu merkitsee sitä, että kuluttaja tai lopullinen käyttäjä voi olla varma siitä, että hänelle tarjottu tavaramerkillä varustettu tuote ei ole myyntiprosessin aikaisemmassa vaiheessa ollut kolmannen osapuolen sellaisen toimenpiteen kohteena, joka on toteutettu ilman tavaramerkin haltijan lupaa ja joka on saattanut vaikuttaa tuotteen alkuperäisiin ominaisuuksiin.

Näin ollen tavaramerkkioikeuden haltija ei voi vedota tähän oikeuteen estääkseen tuojaa saattamasta markkinoille tavaramerkin haltijan tytäryhtiön toisessa jäsenvaltiossa valmistamaa lääkevalmistetta, joka on hänen suostumuksellaan varustettu tällä tavaramerkillä, kun kyseinen tuoja on pakannut tuotteen uudelleen vaihtamalla ainoastaan ulomman päällyksen koskematta sisempään päällykseen ja huolehtien siitä, että valmistajan sisempään päällykseen liittämä tavaramerkki näkyy uuden päällyksen läpi, sekä merkitsemällä selkeästi ulompaan päällykseen, että

tuotteen on valmistanut tavaramerkin haltijan tytäryhtiö ja että tuoja on pakannut sen uudelleen.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivit - Täytäntöönpano jäsenvaltioissa - Oikeudellisen selvyyden ja oikeusvarmuuden vaatimukset - Täytäntöönpano hallinnollisen käytännön avulla - Puutteellisuus

(ETY:n perustamissopimuksen 189 artikla)

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivit - Yksityisten oikeussubjektien oikeus vedota direktiiveihin asianmukaisten täytäntöönpanotoimenpiteiden puuttuessa - Oikeusvaikutus ei vapauta jäsenvaltioita direktiivien täytäntöönpanovelvoitteesta

(ETY:n perustamissopimuksen 189 artikla)

3. Jäsenvaltiot - Velvoitteet - Direktiivien täytäntöönpano - Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen - Oikeutus - Hylättävyys

(ETY:n perustamissopimuksen 169 artikla)

Tiivistelmä

$$1. Kunkin jäsenvaltion on pantava direktiivit täytäntöön tavalla, joka vastaa täysin niissä tavoiteltujen oikeustilanteiden selvyyden ja varmuuden vaatimuksia, muissa jäsenvaltioissa toimivien taloudellisten toimijoiden etujen mukaisesti. Pelkän hallinnollisen käytännön, jota viranomaiset voivat muuttaa mielensä mukaan ja jota ei julkisteta asianmukaisesti, ei voida katsoa olevan jäsenvaltioille, joille direktiivit on osoitettu, ETY:n perustamissopimuksen 189 artiklan nojalla kuuluvan velvoitteen pätevää noudattamista.

2. ETY:n perustamissopimuksen 189 artiklasta johtuu, että yhteisön direktiivien toteuttaminen on varmistettava jäsenvaltioiden asianmukaisin täytäntöönpanotoimenpitein. Ainoastaan erityisolosuhteissa, erityisesti, jos jokin jäsenvaltio on jättänyt toteuttamatta vaaditut täytäntöönpanotoimenpiteet tai toteuttanut direktiivin kanssa ristiriidassa olevia toimenpiteitä, yhteisöjen tuomioistuin on myöntänyt yksityisille oikeussubjekteille oikeuden vedota tuomioistuimessa direktiiviin jäsenyysvelvoitteensa noudattamatta jättänyttä jäsenvaltiota vastaan. Jäsenvaltio ei voi perustella tällä vähimmäistakeella, joka johtuu 189 artiklan kolmannen kohdan nojalla direktiivien oikeusvaikutuksista jäsenvaltioille johtuvien velvoitteiden sitovasta luonteesta, sitä, ettei se ole toteuttanut määräajassa kunkin direktiivin tavoitteen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

3. Jäsenvaltio ei voi vedota sisäisiin vaikeuksiin tai kansallisen oikeusjärjestyksensä, edes perustuslakinsa, säännöksiin perustellakseen yhteisön direktiiveistä johtuvien velvoitteiden ja määräaikojen noudattamatta jättämistä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden täytäntöönpanosta 27.9.1968 tehty yleissopimus - Tuomioistuimen toimivaltaa koskevan sopimuksen vaikutus - Sopimuksen pätevyyden edellytykset - Suppea tulkinta - Osapuolten välinen yhteisymmärrys

(Brysselissä 27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen 17 artikla)

2. Brysselissä 27.9.1968 tehty yleissopimus - Tuomioistuimen toimivalta - Tuomioistuimen toimivaltaa koskeva sopimus - Muoto - Suullisesti tehty sopimus - Myyjän kirjallinen vahvistus - Yleisten myyntiehtojen toimittaminen - Oikeuspaikkalauseke - Välttämättömyys ostajan kirjalliseen hyväksymiseen - Suullinen sopimus jatkuvassa kauppasuhteessa - Oikeuspaikkalausekkeen hiljainen hyväksyminen

(Brysselissä 27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen 17 artikla)

Tiivistelmä

1 Brysselissä 27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen 17 artiklan soveltamisedellytyksiä on tulkittava tuomioistuimen toimivaltaa koskevan sopimuksen vaikutuksen perusteella, joka sulkee pois sekä 2 artiklan yleisen periaatteen mukaan määritetyn toimivallan että yleissopimuksen 5 ja 6 artiklan mukaisen erityisen toimivallan. Kun otetaan huomioon tällaisesta sopimuksesta asianosaisten asemaan oikeudenkäynnissä johtuvat seuraukset, 17 artiklassa määrättyjä oikeuspaikkalausekkeen pätevyyden edellytyksiä on tulkittava suppeasti.

Koska yleissopimuksen 17 artiklassa asetetaan oikeuspaikkalausekkeen pätevyyden edellytykseksi sopimuspuolten välinen "sopimus", asiaa käsittelevän tuomioistuimen on tutkittava, onko sille toimivallan antavasta oikeuspaikkalausekkeesta tosiasiallisesti sovittu yhteisymmärryksessä sopimuspuolten kesken; tämä on osoitettava selkeästi ja tarkasti, sillä 17 artiklan muotovaatimusten tarkoituksena on taata, että asiasta on tosiasiallisesti sovittu sopimuspuolten välillä.

2. Kun sopimus on tehty suullisesti, 27.9.1968 tehdyn yleis- sopimuksen 17 artiklan ensimmäisessä kappaleessa esitetyt muotovaatimukset täyttyvät vain, jos ostaja on hyväksynyt kirjallisesti myyjän kirjallisen vahvistuksen, johon yleiset myyntiehdot sisältyvät. Se, ettei ostaja ole riitauttanut toisen sopimuspuolen yksipuolisesti tekemää vahvistusta, ei merkitse oikeuspaikkalausekkeen hyväksymistä, ellei suullinen sopimus ole sopimuspuolten välisessä jatkuvassa kauppa- suhteessa normaali käytäntö, joka perustuu toisen sopimuspuolen oikeuspaikkalausekkeen sisältäviin yleisiin myyntieh- toihin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Toimielimen säädökset, päätökset ja muut toimet - Asetus - Välitön sovellettavuus - Yksilölliset oikeudet - Saatava, johon voidaan vedota valtiota vastaan - Myöntäminen - Syntyminen - Käyttö

(ETY:n perustamissopimuksen 189 artikla)

2. Toimielimen säädökset, päätökset ja muut toimet - Asetus - Välitön sovellettavuus - Ensisijaisuus valtionsisäiseen oikeuteen nähden - Yksilölliset oikeudet

(ETY:n perustamissopimuksen 189 artikla)

3. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Lypsylehmät - Teurastuspalkkio - Yksilöllinen oikeus - Luonne - Käyttö

[Neuvoston asetus (ETY) N:o 1975/69; komission asetus (ETY) N:o 2195/69 ja erityisesti sen 10 artikla]

Tiivistelmä

1. Yhteisön asetuksella on välittömiä oikeusvaikutuksia ja näin ollen sillä voidaan perustaa yksityisille oikeussubjekteille oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava.

Tällaisella asetuksella perustetut oikeudet saatavaan, johon voidaan vedota valtiota vastaan, syntyvät, kun asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät, eikä kyseisten oikeuksien käytön edellytykseksi voida kansallisella tasolla asettaa muita soveltamissäännöksiä kuin ne, joita kyseisessä asetuksessa itsessään mahdollisesti vaaditaan.

2. Jotta yhteisön asetukset olisivat samalla tavoin velvoittavia kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisiin nähden, ne otetaan osaksi kansallisella alueella sovellettavaa oikeusjärjestystä, jonka on mahdollistettava 189 artiklassa määrätyn välittömän oikeusvaikutuksen toteutuminen siten, että yksityiset oikeussubjektit voivat vedota asetuksiin ilman, että valtionsisäiset säännökset tai menettelytavat voivat näitä siitä estää.

Jäsenvaltion talousarviosäännöksillä ei näin ollen voida estää yhteisön säännöksen välitöntä sovellettavuutta eikä siten myöskään tällaisella säännöksellä yksityisille oikeussubjekteille perustettujen yksilöllisten oikeuksien toteutumista.

3. Asetuksilla (ETY) N:o 1975/69

ja (ETY) N:o 2195/69 maataloudenharjoittajille perustettiin siitä alkaen, kun kaikki kyseisissä asetuksissa säädetyt edellytykset täyttyivät, oikeus oman jäsenvaltionsa maksamaan teurastuspalkkioon, oikeus, jota kansallisten tuomioistuinten on suojeltava ja johon kaikissa tapauksissa voitiin vedota heti, kun asetuksen (ETY) N:o 2195/69 10 artiklassa säädetyn teurastusta koskevan todisteen toimittamisesta oli kulunut kaksi kuukautta.

Kyseisestä ajankohdasta alkaen maataloudenharjoittajalle perustettiin mainituilla asetuksilla oikeus vaatia palkkion maksamista ilman, että asianomainen jäsenvaltio voi perustella tällaisesta maksusta kieltäytymistä millään lainsäädäntöönsä tai hallinnolliseen menettelytapaansa perustuvalla seikalla.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 260/39

Unionin yleisen tuomioistuimen määräys 25.5.2016 – Stagecoach Group v. EUIPO (MEGABUS.COM)

(Asia T-805/14) (1)

((EU-tavaramerkki - Hakemus sanamerkin MEGABUS.COM rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi - Ehdottomat hylkäysperusteet - Erottamiskyvyn puuttuminen - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta - Kuvailevuus - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 3 kohta - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 75 artikla - Kanne, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat ja joka on selvästi perusteeton))

(2016/C 260/48)

Oikeudenkäyntikieli: englanti

Asianosaiset

Kantaja: Stagecoach Group plc (Perth, Yhdistynyt kuningaskunta) (edustaja: asianajaja G. Jacobs)

Vastaaja: Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) (asiamies: L. Rampini)

Oikeudenkäynnin kohde

Kanne EUIPO:n neljännen valituslautakunnan 7.10.2014 tekemästä päätöksestä (asia R 1894/2013-4), joka koskee hakemusta sanamerkin MEGABUS.COM rekisteröimiseksi Euroopan unionin tavaramerkiksi

Määräysosa

1) Kanne jätetään tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset osittain selvästi puuttuvat, ja koska kanne on osittain selvästi perusteeton.

2) Stagecoach Group plc velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

(1) EUVL C 34, 2.2.2015.
34

Valituslautakunta katsoi tarkastelussaan perustellusti, että aikaisemman tavaramerkin hallitsevana seikkana on sana ”gas” (riidanalaisen päätöksen 20 ja 28 kohta). On nimittäin todettava yhtäältä, että ilmaus ”blue-jeans” vain kuvailee vaatetavaroita, jotka on tehty farmarikankaasta tai jotka esittävät sitä. Muiden vaatetavaroiden osalta kyseisellä ilmauksella ei ole yhtä vahvaa erottamiskykyä kuin sanalla ”gas”, joka ei mitenkään liity vaatetukseen (riidanalaisen päätöksen 24 kohta). Toisaalta on todettava, että kyseessä olevan kuviomerkin graafinen osa ”BLUE JEANS” on toissijainen, koska se on kirjoitettu selvästi pienemmin kirjaimin ja koska se näyttää vain olevan liitetty sanaan ”gas”.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 32/50

Virkamiestuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 11.12.2008 — Reali v. komissio

(Asia F-136/06) (1)

(Henkilöstö - Sopimussuhteiset toimihenkilöt - Palvelukseen ottaminen - Palkkaluokan määrittäminen - Ammatillinen kokemus - Tutkintotodistus - Vastaavuus)

(2009/C 32/98)

Oikeudenkäyntikieli: englanti

Asianosaiset

Kantaja: Enzo Reali (Firenze, Italia) (edustaja: asianajaja S. A. Pappas)

Vastaaja: Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehet: J. Currall ja M. Velardo)

Oikeudenkäynnin kohde

Henkilöstö — Nimittävän viranomaisen 30.8.2006 tekemän sen päätöksen kumoaminen, jolla hylättiin kantajan, joka on sopimussuhteinen toimihenkilö, tekemä valitus, jolla vaadittiin kantajan luokittelemista uudelleen tehtäväryhmän IV tasolta 14 tasolle 16, koska hänen tutkintonsa (Laurea in Scienze Agrarie) on otettava huomioon hänen työkokemuksensa keston laskemisen yhteydessä

Tuomiolauselma

1) Kanne hylätään.

2) Asianosaiset vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.

(1) EUVL C 20, 27.1.2007, s. 38.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 8/31

Virkamiestuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 22.11.2007 — Dittert v. komissio

(Asia F-109/06) (1)

(Henkilöstö - Virkamiehet - Ylennys - Etusijapisteet - Puutteellinen henkilökansio - ’Sysper 2’ -nimiseen ylennystiedostoon merkittyjen etusijapisteiden huomioon ottamatta jättäminen - Tekninen vika - Ylennyskomitea A* - Etusijapisteitä on annettu sellainen määrä, joka on pienempi kuin yksikössä on ehdotettu)

(2008/C 8/54)

Oikeudenkäyntikieli: ranska

Asianosaiset

Kantaja: Daniel Dittert (Luxemburg, Luxemburg) (edustajat: asianajajat B. Cortese ja C. Cortese)

Vastaaja: Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehet: G. Berscheid ja K. Herrmann)

Oikeudenkäynnin kohde

Nimittävän viranomaisen päätöksen, jolla myönnetään kantajalle, joka on komission virkamies ja joka on virheellisesti jätetty pääosastonsa ylennysluettelon ulkopuolelle, sellainen määrä etusijapisteitä, joka on pienempi kuin pääosastossa vaaditaan ja riittämätön kantajan ylentämiseksi vuoden 2005 ylennyskierroksella

Tuomiolauselma

1) Euroopan yhteisöjen komission päätös, jolla Daniel Dittertille on annettu tämän ylentämiseksi vuoden 2005 ylennyskierroksella riittämätön määrä etusijapisteitä, kumotaan.

2) Euroopan yhteisöjen komission päätös, jolla vahvistettiin vuoden 2005 ylennyskierroksella ylennetyistä virkamiehistä laadittu luettelo ja joka julkaistiin 23.11.2005 ilmestyneissä hallinnollisissa tiedotteissa N:o 85–2005, kumotaan siltä osin kuin Daniel Dittertin nimeä ei ole mainittu kyseisessä luettelossa.

3) Euroopan yhteisöjen komissio vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan ja se velvoitetaan korvaamaan Daniel Dittertin oikeudenkäyntikulut.

(1) EUVL C 281, 18.11.2006, s. 47.