Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus Saggio 27 päivänä tammikuuta 2000. - KVS International BV vastaan Minister van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij. - Ennakkoratkaisupyyntö: College van Beroep voor het Bedrijfsleven - Alankomaat. - Maatalous - Eläinten terveys yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa - Toiseen jäsenvaltioon vietäväksi tarkoitetulle naudan siemennesteelle annettava todistus - Direktiivit 88/407/ETY ja 93/60/ETY - Ajallinen soveltaminen. - Asia C-301/98.



Oikeustapauskokoelma 2000 sivu I-03583



Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset

1 College van Beroep voor het Bedrijfsleven on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle 17.7.1998 tekemällään päätöksellä neljä ennakkoratkaisukysymystä eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa ja tuonnissa 14 päivänä kesäkuuta 1988 annetusta neuvoston direktiivistä 88/407/ETY(1) ja sen muuttamisesta ja soveltamisalan laajentamisesta koskemaan nautaeläinten tuoretta siemennestettä 30.6.1993 annetusta neuvoston direktiivistä 93/60/ETY.(2) College van Beroep voor het Bedrijfsleven on esittänyt nämä kysymykset KVS International BV:n (jäljempänä KVS) ja Minister van Landbouw, Natuurbeheer en Visserij (jäljempänä Alankomaiden maatalousministeriö) välisessä asiassa, joka koski todistuksen saamista If de Focant -sonnin pakastetun siemennesteen viemiseksi toisiin jäsenvaltioihin.

Asiaa koskeva yhteisön lainsäädäntö

2 Direktiivissä 88/407/ETY säädetään eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista, joita sovelletaan yhteisön sisäiseen naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kauppaan ja tuontiin.

3 Direktiivin 88/407/ETY neljännen perustelukappaleen mukaan "yhteisön sisäisessä siemennesteen kaupassa jäsenvaltio, jonka alueella siemenneste kerätään, on velvollinen huolehtimaan siitä, että siemenneste on kerätty ja käsitelty hyväksytyillä ja valvotuilla keinosiemennysasemilla, että luovuttajaeläinten terveydentila on sellainen kuin eläintautien leviämisvaaran torjumiseksi on edellytettävä, että siemennesteen terveydellisen tason turvaamiseksi annettuja määräyksiä on noudatettu sen keräyksessä, käsittelyssä, säilytyksessä ja kuljetuksessa ja että mukana on terveystodistus osoituksena näiden takeiden täyttämisestä, kun sitä kuljetetaan määrämaahan".

4 Saman direktiivin 3 artiklassa säädetään, että "jokaisen jäsenvaltion on huolehdittava, että ainoastaan seuraavat yleiset vaatimukset täyttävää siemennestettä lähetetään sen alueelta toisen jäsenvaltion alueelle: - - b) siemenneste on kerätty naudansukuisilta kotieläimiltä, joiden terveydentila täyttää liitteen B vaatimukset - - ".

5 Kyseessä olevan direktiivin liitteessä B säädetään hyväksytyille keinosiemennysasemille tuotavia nautaeläimiä koskevista vaatimuksista sekä näillä asemilla pidettäville eläimille suoritettavista tavanomaisista tutkimuksista ja hoitotoimenpiteistä. liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohdan mukaan: "Kaikkien keinosiemennysasemalle tuotavien nautaeläinten on täytettävä seuraavat vaatimukset:

- -

b) ennen eristämistään a alakohdassa tarkoitettuihin tiloihin eläimet ovat kuuluneet karjoihin,

i) jotka on todettu virallisesti vapaiksi tuberkuloosista,

ii) jotka on todettu virallisesti luomistaudista vapaiksi tai luomistaudista vapaiksi.

Eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty muissa karjoissa, joiden tautitilanne on huonompi."

6 Direktiivin 88/407/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että "jäsenvaltioiden on tehtävä siemennesteen maahan pääsy riippuvaksi siitä, että liitteessä D olevan mallin mukaiselle lomakkeelle laadittu ja keräyserän jäsenvaltion virkaeläinlääkärin antama terveystodistus esitetään".

7 Edellä mainittujen säännösten voimaantulolle on säädetty siirtymäajasta. Direktiivin 13. perustelukappaleen mukaan "tämä direktiivi ei vaikuta sellaisen siemennesteen kauppaan, joka on tuotettu ennen ajankohtaa, jolloin jäsenvaltioiden on noudatettava tätä direktiiviä". Tämän osalta 20 artiklassa säädetään, että "direktiiviä ei sovelleta jäsenvaltiossa ennen 1 päivää tammikuuta 1990 kerättyyn ja käsiteltyyn siemennesteeseen".

8 Direktiiviä 88/407/ETY muutettiin vuonna 1993 direktiivillä 93/60/ETY.(3) Tämän direktiivin neljännessä perustelukappaleessa korostetaan, että "on suotavaa tehdä myös muita muutoksia mainittuun direktiiviin tiettyjen ongelmien selvittämiseksi ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi erityisesti sonnien käsittelyssä leptospiratautia vastaan ja yhdenmukaistaa luomistautia, tuberkuloosia ja leukoosia koskevia sääntöjä direktiivissä 64/432/ETY annettuihin sääntöihin".(4)

9 Direktiivillä 93/60/ETY tehdyt muutokset säännöksiin, jotka koskevat hyväksytyille keinosiemennysasemille tuotavaksi hyväksyttäviä eläimiä koskevia vaatimuksia, sisältyvät 1 artiklan 8 kohtaan, jonka mukaan "korvataan liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohta seuraavasti: b) ovat ennen eristämistään a alakohdassa tarkoitettuihin tiloihin kuuluneet karjoihin, jotka on todettu direktiivin 64/432/ETY mukaisesti virallisesti tuberkuloosista vapaiksi ja virallisesti luomistaudista vapaiksi".(5)

Nyt esillä olevan asian tarkastelulle erityisen tärkeää on muutos b alakohdan viimeiseen virkkeeseen, jossa uudessa muodossaan säädetään, että "eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty yhdessä tai useammassa karjassa, jonka tautitilanne on huonompi".

10 Direktiivissä 93/60/ETY ei säädetä siirtymäajasta. Sen 3 artiklassa säädetään ainoastaan, että jäsenvaltioiden on saatettava sen noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivään heinäkuuta 1994 mennessä.

Asiaa koskeva kansallinen lainsäädäntö

11 Esillä olevassa asiassa merkitykselliset kansalliset säännökset sisältyvät pääosin kolmeen säädökseen: Gezondheids- en welzijnswet voor dieren (Alankomaiden laki eläinten terveydestä ja hyvinvoinnista), Besluit uitvoer dieren en producten van dierlijke oorsprong (eläinten ja eläinperäisten tuotteiden vientiä koskeva päätös) ja Regeling handel levende dieren en levende producten (eläviä eläimiä ja eläviä tuotteita koskeva asetus). Tämän lainsäädännön mukaan nautojen siemennestettä ei saada viedä toiseen yhteisön jäsenvaltioon ilman todistusta, joka on annettu kansallisen viranomaisen aloitteesta suoritetun tutkimuksen seurauksena ja joka osoittaa, että direktiivin 88/407/ETY 3 artiklan b ja c alakohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.

Tosiseikat ja ennakkoratkaisukysymykset

12 Pääasian kantajana oleva KVS pitää Alankomaissa keinosiemennysasemaa, joka on 16.5.1992 lähtien ollut Euroopan unionin virallisesti hyväksymä keinosiemennysasema. Aikaisemmin sillä oli vain kansallinen hyväksyntä.

13 KVS toi vuonna 1991 Belgiasta If de Focant -siitossonnin keinosiemennysasemalleen ottamista varten. Sonni oli peräisin Eugène Detalin karjasta, jossa se oli syntynyt vuonna 1988 ja jossa se oli koko ajan ollut ennen siirtymistään keinosiemennysasemalle.

If de Focantin syntyessä Belgian viranomaiset pitivät Detalin karjaa "luomistautisena", koska se oli alueella, jossa luomistautia esiintyi. Karja todettiin kuitenkin 1.1.1990 "virallisesti luomistaudista vapaaksi". Tämä oli tilanne myös silloin, kun If de Focant tuotiin Alankomaihin.

14 Näiden kahden maan toimivaltaisten viranomaisten välille syntyi kiistaa siksi, että belgialainen sonni oli hyväksytty tuotavaksi alankomaalaiselle keinosiemennysasemalle. Belgian valvontaviranomaiset lähettivät 16.12.1991 Rijksdienst voor de Keuring van vee en Vleesille (RVV) (alankomaalainen karjan ja lihan valvontaviranomainen) kirjeen, jossa ne vastustivat sonnin tuomista, koska karjassa, jossa se oli syntynyt ja ollut, oli ollut luomistautia tiettynä aikana. Belgian valvontaviranomaisten mukaan If de Focant ei täyttänyt tästä syystä direktiivin 88/407/ETY Euroopan unionin virallisesti hyväksymälle eläinten keinosiemennysasemalle tuomiseen vaadittavia edellytyksiä; tämä siksi, että direktiivin liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaa oli kyseisten valvontaviranomaisten mukaan tulkittava siten, että siinä suljetaan pois kaikki terveysriskit; erityisesti tämä koskee sellaisesta siitossonnista aiheutuvia mahdollisia riskejä, joka oli kuulunut jossakin vaiheessa "kelpaamattomaan karjaan", eli joka toisin sanoen ei täyttänyt yhteisön lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia.

15 Alankomaiden maatalousministeriön oikeudellisten ja elinkeinoasioiden osasto ei hyväksynyt tätä tulkintaa. Se katsoi vuoden 1992 maaliskuussa, että If de Focant oli tuotu laillisesti keinosiemennysasemalle, koska sen mukaan yhteisön lainsäädännössä, ja erityisesti direktiivin 88/407/ETY liitteessä B, asetetut vaatimukset täyttyivät. Alankomaiden viranomaisten mukaan oli riittävää, että sonni oli keinosiemennysasemalle tuonnin hetkellä peräisin karjasta, joka oli todettu "virallisesti luomistaudista vapaaksi". Karjan millään aiemmalla tilalla ei siten ollut mitään merkitystä.

16 Belgian viranomaiset kääntyivät tämän johdosta komission puoleen. Komissio kuitenkin yhtyi Alankomaiden hallituksen käsitykseen yhteisön oikeuden tulkinnasta 23.11.1992 päivätyssä kirjeessään katsoen, että sen mielestä direktiivin 88/407/ETY liitteessä B asetetut vaatimukset täyttyivät. Komissio lisäsi, että If de Focant oli testattu vuonna 1992 suoritetun keinosiemennysaseman virallisen hyväksymismenettelyn aikana lukuisia kertoja luomistaudin osalta ja että nämä kaikki kokeet olivat tulokseltaan negatiivisia. Tämän johdosta voitiin todeta, että kyseinen sonni ei aiheuttanut mitään tämän taudin tarttumisriskiä, ja sen vuoksi sen tuominen asemalle oli täysin lainmukaista.

Komissio vaihtoi kantaa 28.6.1993, eli kaksi päivää ennen direktiivin 93/60/ETY antamista. Belgian pysyvälle edustustolle Euroopan unionissa osoittamassaan kirjeessä komissio totesi, että luomistautisella tilalla syntyneen sonnin siemenneste ei voi olla yhteisön sisäisen kaupankäynnin kohteena.

17 Belgian maatalousministeriön valvontaviranomaiset lähestyivät tämän kirjeen johdosta uudestaan vastaavia Alankomaiden viranomaisia vaatimalla, että kyseinen sonni oli toimitettava pois keinosiemennysasemalta ja että asiassa oli toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sonnin siemennestettä ei enää saateta markkinoille yhteisön alueella.

18 If de Focant teurastettiin marraskuussa 1993 lonkan sijoiltaan menon vuoksi. KVS esitti 7.6.1996 Alankomaiden kansalliselle karjan ja lihan valvontaviranomaiselle hakemuksen todistuksen saamiseksi ennen 1.7.1994, eli ennen direktiivin 93/60/ETY voimaantuloa, kerätyn pakastetun sonnin siemennesteen viemiseksi Belgiaan ja Ranskaan.

19 Edellä mainittu kansallinen viranomainen kieltäytyi 10.6.1996 antamallaan päätöksellä antamasta pyydettyä todistusta. Esitettyjen perustelujen mukaan If de Focant ei täyttänyt viennin ajankohtana direktiivin 88/407/ETY liitteessä B, sellaisena kuin se oli voimassa, asetettuja edellytyksiä, koska se oli syntynyt ja sitä oli pidetty karjassa, jonka tautitilanne oli "virallisesti luomistaudista vapaaksi" todetun karjan tautitilannetta huonompi.

20 KVS valitti päätöksestä Alankomaiden maatalousministeriölle, joka kuitenkin hylkäsi valituksen. KVS nosti asiassa kanteen College van Beroep voor het Bedrijfslevenissä.

KVS väitti oikeudenkäyntimenettelyn aikana muun muassa, että se, että Alankomaiden maatalousministeriö oli evännyt siemennesteen vientitodistuksen, johtui yksinomaan siitä, että ministeriö oli soveltanut virheellisesti tuolloin voimassa olevia säännöksiä ja erityisesti direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun b alakohtaa, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/60/ETY. Pääasian kantajan mukaan If de Focantin siemenneste oli sitä vastoin yksinomaan sen tuotannon aikana voimassa olleen sääntelyn alainen ja siten direktiivin 88/407/ETY edellä mainitussa säännöksessä, sellaisena kuin se oli alkuperäisessä muodossaan, asetettujen edellytysten alainen, koska vuonna 1993 tehtyjä muutoksia, joissa asetettiin tiukemmat edellytykset sonnien tuonnille keinosiemennysasemille, ei voitu soveltaa ennen niiden voimaantuloa kerättyyn siemennesteeseen.

21 College van Beroep voor het Bedrijfsleven katsoi, että asian ratkaisu riippuu edellä mainittujen direktiivien tulkinnasta ja pätevyydestä, joten se lykkäsi asian käsittelyä ja esitti yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

"1) Onko direktiivin 88/407/ETY 3 artiklan alkuosaa ja b alakohtaa tulkittava niin, että sellaisen sonnin siemenneste, joka oli jo ennen muuttamisdirektiivin 93/60/ETY antamista hyväksytty tuotavaksi hyväksytylle keinosiemennysasemalle sen vuoksi, että sonni täytti silloin voimassa olleet hyväksymisedellytykset, ei täytä (enää) direktiivin 3 artiklan b alakohdassa asetettua edellytystä, jos sinä ajankohtana, jolloin siemennesteelle haetaan todistusta, kyseinen eläin ei täytä enää niitä muutettuja edellytyksiä, joiden perusteella eläin saadaan tuoda keinosiemennysasemalle, joista säädetään direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohdassa?

Jos vastaus kysymykseen 1 on myöntävä:

2) Onko direktiivin 88/407/ETY 20 artiklaan sisältyviä siirtymäajan säännöksiä tulkittava niin, että direktiiviä on vastaavasti sovellettava siemennesteeseen, joka on saatu ja käsitelty ennen 1.7.1994?

Jos vastaus kysymykseen 1 on myöntävä ja kysymykseen 2 kieltävä:

3) Onko direktiivi 93/60/ETY pätemätön sen vuoksi, että se on ristiriidassa yleisten oikeusperiaatteiden ja erityisesti luottamuksensuojan periaatteen ja suhteellisuusperiaatteen kanssa, koska tässä direktiivissä ei säädetä siirtymäajan toimenpiteistä, joilla estettäisiin yhteisön sisäisen kaupan rajoitukset, jotka kohdistuvat sellaisten sonnien siemennesteeseen, jotka oli voimassa olleiden säännösten mukaisesti hyväksytty tuotaviksi hyväksyttyyn keinosiemennysasemaan jo ennen kyseisen direktiivin antamista?

Jos vastaus kysymykseen 1 on kieltävä:

4) Direktiivin 93/60/ETY 1 artiklan 8 kohdalla muutetaan direktiivin liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaa niin, että aikaisempi sanamuoto 'eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty muissa karjoissa, joiden tautitilanne on huonompi', korvataan sanamuodolla 'eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty yhdessä tai useammassa karjassa, jonka tautitilanne on huonompi'. Onko tätä muutosta tulkittava niin, että kysymys on pelkästään selvennyksestä, vai onko tätä pidettävä aineellisena muutoksena, joka kohdistuu niihin edellytyksiin, joiden mukaisesti nautoja saadaan tuoda hyväksytyille keinosiemennysasemille?"

Neljäs ennakkoratkaisukysymys

22 Todettakoon aluksi, että vastaan kansallisen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin eri järjestyksessä kuin missä ne ovat ennakkoratkaisupyynnössä.

23 Kansallinen tuomioistuin nimittäin kysyy yhteisöjen tuomioistuimelta ensimmäisellä kysymyksellään, sovelletaanko sen määrittämiseen, voiko If de Focantin siemenneste olla yhteisön sisäisen kaupan kohteena, säännöksiä, jotka olivat voimassa siemennesteen keräämisen aikana, eli direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaa alkuperäisessä muodossaan, vai säännöksiä, jotka olivat voimassa kyseisen tuotteen myyntihetkellä, eli samaa säännöstä mutta sellaisena kuin se on direktiivillä 93/60/ETY muutetussa muodossaan. Kysymyksen muotoilusta käy kuitenkin selvästi ilmi, että se perustuu oletukseen, jonka mukaan jälkimmäisellä direktiivillä olisi muutettu aineellisesti aiempaa sääntelyä.

Kansallinen tuomioistuin haluaa kuitenkin neljännellä kysymyksellään selvittää nimenomaisesti sen, onko muutos aineellinen vai muodollinen. Siten on tarpeen vastata ensin tähän jälkimmäiseen kysymykseen. Haluaisin lisätä, että vastaus tähän kysymykseen voi osoittautua ratkaisevaksi tarkasteltavan tapauksen kannalta. Nimittäin, jos tullaan siihen johtopäätökseen, että direktiivillä 93/60/ETY ei muutettu aineellisesti aiemmin voimassa ollutta säädöstä, vaan että sillä vain tarkennettiin sen merkitystä, muut kysymykset menettäisivät merkityksensä. Tämän vuoksi tarkastelen ensin neljättä kysymystä.

24 Tällä kysymyksellään kansallinen tuomioistuin kysyy yhteisöjen tuomioistuimelta, muutettiinko direktiivillä 93/60/ETY, sen korvatessa direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohdassa olevan virkkeen "eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty muissa karjoissa, joiden tautitilanne on huonompi" virkkeellä "eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty yhdessä tai useammassa karjassa, jonka tautitilanne on huonompi", aineellisesti edellytyksiä sonnin hyväksymiseksi tuotavaksi keinosiemennysasemalle, vai selkeytettiinkö ja tarkennettiinko sillä vain aiemmin voimassa olevaa säännöstä.

25 Haluan aluksi todeta, että asiassa ei ole riitautettu sitä, että direktiivissä 93/60/ETY olevaa kohtaa "yhdestä tai useammasta karjasta" on tulkittava siten, että jotta sonni voidaan hyväksyä keinosiemennysasemalle sitä ei ole koskaan saanut pitää karjassa, jonka tautitilanne on huonompi kuin "virallisesti luomistaudista vapaana" olevassa karjassa. Tällä kiellolla viitataan sekä karjaan, josta sonni tulee keinosiemennysasemalle hyväksymisen hetkellä, että muihin mahdollisiin karjoihin, joissa sitä on pidetty. Mitä tulee ensimmäiseen tilanteeseen, kiellolla ei tarkoiteta pelkästään sitä, että tämän karjan tautitilanteen on oltava "virallisesti luomistaudista vapaa" sonnin keinosiemennysasemalle siirtämisen hetkellä, vaan myös sitä, että sen tautitilanne ei ole saanut olla aiemmin huonompi. Tämä pätee koko sen ajan osalta, jonka sonni oli karjassa.

26 Näin ollen vastaus kansallisen tuomioistuimen esittämään ongelmaan riippuu direktiivin 88/407/ETY alkuperäiseen liitteeseen B sisältyvän virkkeen tulkinnasta. Erityisesti on osoitettava, mitä ilmaisulla "muissa karjoissa" tarkoitetaan, ja onko sillä sama sisältö kuin ilmaisulla "yhdessä tai useammassa karjassa", joka on muutetussa versiossa.

27 KVS ja Alankomaiden hallitus väittävät, että ilmaisut eivät ole samansisältöisiä. Alankomaiden hallituksen mukaan ilmaisua "muissa karjoissa" olisi tulkittava siten, että siinä tehdään ero sen karjan, josta sonni tulee ennen sen hyväksymistä keinosiemennysasemalle, ja mahdollisten muiden karjojen, joissa eläintä on aiemmin pidetty, välillä. Alankomaiden hallituksen mukaan tämä tarkoittaisi, että kiellolla hyväksyä keinosiemennysasemille sonneja, joita on pidetty karjassa, jonka tautitilanne on huonompi, viitattaisiin vain jälkimmäisiin, mutta ei ensiksi mainittuihin karjoihin. Viimeisen karjan, jossa sonni on ollut, olisi siten vastattava yksinomaan liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdissa asetettuja vaatimuksia. Toisin sanoen karjan olisi vastattava ainoastaan vaatimukseen siitä, että se on "virallisesti luomistaudista vapaa" sonnin keinosiemennysasemalle hyväksymisen hetkellä, eikä sen aikaisempia mahdollisia tautitilanteita otettaisi huomioon.

28 Neuvosto, komissio ja Ranskan hallitus olettavat sen sijaan, että ilmaisulle "muissa karjoissa" olisi annettava laajempi merkitys, ja se olisi siten ymmärrettävä merkityksessä "yhdessä tai useammassa karjassa". Niiden mielestä nimittäin on tärkeää, että kansanterveyden suojelua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi kyseessä olevan säännöksen viimeisessä virkkeessä oleva kielto ulottuu erotuksetta kaikkiin karjoihin, joissa sonnia on pidetty.

29 Mielestäni tätä näkökantaa voi tukea. Tunnetusti on niin, että kun säännöksen kirjaimellinen muotoilu antaa mahdollisuuksia eri tulkinnoille, tulkinnan valinnassa on otettava huomioon säännöksen asiayhteys ja "sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on".(6) Oikeuskäytännössä itse asiassa suositaan kyseessä olevalla säännöksellä seurattavien tavoitteiden kanssa yhteensopivinta tulkintaa.(7)

30 Nämä ovat kriteerit, joita esillä olevassa tapauksessa on seurattava direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohdassa olevan säännöksen tulkitsemiseksi. Nämä kriteerit huomioon ottaen olisi hyväksyttävä komission ja Ranskan hallituksen ehdottama laajempi tulkinta.

31 Tältä osin on katsottava, että direktiivin 88/407/ETY tavoitteena on, kuten sen neljännestä perustelukappaleesta käy ilmi, muun muassa sen välttäminen, että nautaeläinten siemennesteen keräys, käsittely ja yhteisön sisäinen kauppa voisivat aiheuttaa eläintautien leviämisvaaran.(8)

32 Luomistaudin osalta tällä tavoitteella on aivan erityinen merkitys. Kuten neuvosto ja komissio ovat huomautuksissaan todenneet, tämä tauti on erityisen vakava ja tarttuva. Se voi myös aiheuttaa vakavia riskejä ihmisten terveydelle, koska se voi tarttua ihmiseen sekä välittömästä kosketuksesta että maidon tai siitä johdettujen tuotteiden käytöstä.

33 Tähän on syytä lisätä, että tällä alalla kansanterveyden suojelu on erityisen hankalaa. Erään ennakkoratkaisupyyntöön liitetyn lääketieteellisen asiantuntijan lausunnosta käy ilmi, että ei ole olemassa varmoja menetelmiä luomistautitartunnan hävittämiseksi karjassa. Saksassa on ollut tapauksia, joissa tauti on kaikista mahdollisista toimenpiteistä, kuten navetan evakuoinnista, desinfioinnista ja terveen karjakannan käyttöönotosta huolimatta uusiutunut kuudentoista kuukauden jälkeen. Lisäksi, kuten neuvosto korostaa huomautuksissaan, tieteen nykyisessä tilassa millään bakteriologisella tutkimuksella ei voida varmuudella sulkea pois luomistautibakteerien mahdollista esiintymistä sonnien siemennesteessä.

34 Ottaen huomioon direktiivissä asetetut tavoitteet, ilmaisun "muissa karjoissa" tulkinta ei voi selvästikään viitata vain eri karjoihin kuin missä eläin on ollut, koska direktiivissä huomioitu taudin leviämisvaara aiheutuu siitä, että sonnia on pidetty jollakin tietyllä hetkellä karjassa, jonka tautitilanne on "virallisesti luomistaudista vapaan" karjan tautitilannetta huonompi, ja että riski on sama siitä riippumatta, viitataanko sillä sonnin pitämiseen eri karjassa kuin mistä se on lähtöisin vai viitataanko sillä sonnin pitämiseen sen alkuperäisessä karjassa, mutta aiempana ajankohtana. Siten tulkinta, jossa otettaisiin huomioon ensimmäinen tartuntavaara mutta ei toista, rajoittaisi direktiivin vaikutuksia ja estäisi, tai ainakin vaikeuttaisi sen tavoitteen toteuttamista.

35 Tämän vuoksi katson, että direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaan sisältyvää ilmaisua "muissa karjoissa" on tulkittava siten, että sillä tarkoitetaan kaikkia niitä karjoja, joissa sonnia on pidetty ennen sen tuomista keinosiemennysasemalle. Tästä seuraa, että direktiivin 93/60/ETY 1 artiklan 8 kohdalla, jolla vahvistetaan jo aiemmassa säännöksessä oleva sääntely, ei todellisuudessa muuteta aineellisesti sonnien keinosiemennysasemalle hyväksymisen edellytyksiä.

36 On syytä lisätä, että tätä johtopäätöstä tukee myös direktiivin 93/60/ETY neljäs perustelukappale. Siitä voidaan lukea, että niiden syiden joukossa, joiden vuoksi direktiivin alkuperäisen tekstin muuttaminen oli tarpeellista, oli myös sääntelyn tiettyjen näkökulmien selventäminen. Se, että selventäminen liittyy erityisesti luomistautia koskeviin säännöksiin, seuraa selvästi direktiivin esitöistä. Näistä käy ilmi, että yksi tärkeimmistä syistä, joiden vuoksi komission mielestä oli tarpeen muuttaa direktiiviä 88/407/ETY, oli juuri selventää, minkälaisen keinosiemennysasemalle tuotavan sonnin terveystilanteen oli oltava luomistaudin osalta.(9)

37 Siten katson, että kansallisen tuomioistuimen esittämään neljänteen kysymykseen on vastattava, että vuonna 1993 direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaan tehty muutos on katsottava vain direktiivin alkuperäisen sanamuodon tarkennukseksi.

38 Jos yhteisöjen tuomioistuin yhtyy ehdottamaani ratkaisuun, muihin kansallisen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin ei tarvitse vastata. Jos nimittäin katsotaan, että direktiivin 88/407/ETY alkuperäisessä versiossa säädettiin, että jotta eläin voidaan hyväksyä keinosiemennysasemalle nautaeläintä ei ole koskaan saatu pitää karjassa, jonka tautitilanne on "virallisesti luomistaudista vapaan" karjan tautilannetta huonompi niin täytyy todeta, että If de Focantia ei ole laillisesti hyväksytty alankomaalaiselle keinosiemennysasemalle ja että siten sen siemennesteestä ei voida käydä yhteisön sisäistä kauppaa.

Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys

39 Jos sitä vastoin yhteisöjen tuomioistuin tulisi johtopäätökseen, että direktiivillä 93/60/ETY muutettiin aiemmin voimassa ollutta järjestelmää tiukentamalla hyväksymisedellytyksiä, muut ennakkoratkaisukysymykset olisivat merkityksellisiä pääasian ratkaisun kannalta. Katson siten tarpeelliseksi vastata myös muihin kansallisen tuomioistuimen esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin.

40 Kuten olen jo todennut,(10) kansallinen tuomioistuin kysyy ensimmäisellä kysymyksellään, voidaanko sellaisen sonnin siemennestettä, joka on laillisesti hyväksytty tuotavaksi keinosiemennysasemalle, koska se täytti hyväksymisen aikana voimassa olleen yhteisön lainsäädännön edellytykset, pitää kauppaan kelpaamattomana yhteisössä siksi, että vientitodistuksen hakuhetkellä se ei enää täyttänyt mainittuja edellytyksiä, koska niitä oli tällä välin muutettu. Toisin sanoen yhteisöjen tuomioistuimelta kysytään, sovelletaanko vientitodistuksen myöntämiseen sonnin keinosiemennysasemalle hyväksymisen hetkellä voimassa olevaa vai todistuksen hakuhetkellä voimassa olevaa sääntelyä, kun sonnien keinosiemennysasemalle hyväksymisjärjestelmää on aineellisesti muutettu siemennesteen tuottamishetken ja sen myyntihetken välillä.

41 Neuvoston ja komission mukaan tarkasteltu kysymys tulisi ratkaista yhteisön toimien taannehtivuuskiellon periaatteen valossa. Tässä yhteydessä kumpikin toimielin viittaa tuomioon Salumi ym.,(11) jonka mukaan "vaikka menettelysääntöjä sovelletaan yleensä kaikkiin niiden voimaantulohetkellä vireillä oleviin asioihin, tämä ei päde aineellisiin sääntöihin". Tämä johtuu siitä, että "jälkimmäisiä tulkitaan tavallisesti siten, että ne eivät koske ennen niiden voimaantuloa tapahtuneita tilanteita, paitsi jos sääntöjen sanamuodosta, tavoitteista tai yleisestä rakenteesta seuraa selvästi, että niille pitää antaa taannehtiva vaikutus" ja että "oikeusvarmuuden periaatteen takia ei voida säätää, että yhteisön toimen ajallinen sovellettavuus alkaisi julkaisemisajankohtaa edeltävänä aikana". Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan "toisin voi olla ainoastaan poikkeustilanteissa, eli silloin, jos tavoite niin vaatii ja jos asianosaisten luottamuksensuojaa kunnioitetaan asianmukaisesti".(12) Nämä kaksi toimielintä väittävät tämän oikeuskäytännön osalta, ettei direktiivin 93/60/ETY sanamuodosta eikä tavoitteista voida päätellä, että lainsäätäjän tarkoitus oli ollut antaa taannehtiva vaikutus säännöksille, joilla muutettiin sonnien keinosiemennysasemalle hyväksymistä koskevia säännöksiä. Niiden mukaan tästä seuraa, että direktiiviä ei voi soveltaa ennen sen voimaantuloa kerättyyn siemennesteeseen. Siten ne katsovat, että esillä olevassa asiassa todistuksen myöntämiseen on sovellettava sääntelyä, joka oli voimassa sillä hetkellä kun If de Focant vietiin keinosiemennysasemalle, eli direktiiviä 88/407/ETY alkuperäisessä muodossaan.

42 En voi hyväksyä tätä väitettä. Kansallisen tuomioistuimen esittämää kysymystä, joka koskee kyseessä olevan sääntelyn soveltamisalan määrittämistä, ei voida nimittäin ratkaista sen perusteella, onko uudella järjestelmällä taannehtivia vaikutuksia, vaan ennemminkin ottamalla huomioon sen yhteisöjen tuomioistuimen vahvistaman periaatteen, jonka mukaan "lakeja, joilla muutetaan toista lakia, sovelletaan vanhan lain voimassa ollessa syntyneiden tilanteiden tulevaisuudessa ilmeneviin vaikutuksiin, jollei tästä ole määrätty tehtävän poikkeusta".(13)

43 Tätä periaatetta on tulkittava ottaen huomioon nyt esillä olevan asian erityispiirteet, jossa on kysymys säännöksen soveltamisesta meneillään oleviin tapahtumiin.(14) Tämän tyyppisissä asioissa on ratkaistava, onko tätä säännöstä sovellettava ja missä rajoissa. Yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitun oikeuskäytännön mukaan on tehtävä ero tällaisen tilanteen ja todellisen taannehtivuuden välillä. Nimittäin, kun todellisesta taannehtivuudesta seuraa, että säännös voi vaikuttaa ennen sen voimaantuloa syntyneisiin tilanteisiin, säännöksen soveltaminen meneillään oleviin tapahtumiin koskee eri tapausta, eli tilannetta, jossa siitä huolimatta, että se oli meneillään uuden säännöksen voimaantuloaikana, ei ole vielä syntynyt niitä vaikutuksia, joita säännöksellä on tarkoitus säännellä ja joiden johdosta säännöksen soveltaminen on tarpeen ja siitä on hyötyä.

44 Yhteisöjen tuomioistuin on tehnyt nämä johtopäätökset asiassa Butterfly Music antamassaan tuomiossa.(15) Kyseinen asia koski tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/98/ETY(16) tulkintaa. Direktiivin täytäntöönpanon seurauksena Italiassa esiintyvien taiteilijoiden oikeuksien suoja-aika pidentyi 30 vuodesta 50 vuoteen, mikä johti joissakin tapauksissa siihen, että aiemman lainsäädännön voimassaoloaikana suoja-ajan ulkopuolelle joutuneet tallenteet tulivat uudelleen suojatuiksi uuden lainsäädännön voimaantulon johdosta. Tulkitessaan tätä direktiiviä yhteisöjen tuomioistuin totesi, että "koska - - tekijän- ja lähioikeuksien uudestaan syntymisellä ei ole vaikutusta sellaisiin hyödyntämistoimiin, jotka kolmannet ovat toteuttaneet ennen kyseistä ajankohtaa, uudestaan syntymisellä ei voida katsoa olevan taannehtivaa vaikutusta. Sitä vastoin se, että uudestaan syntymistä koskevia säännöksiä sovelletaan sellaisten tilanteiden tuleviin vaikutuksiin, jotka eivät ole vielä täysin päättyneet, merkitsee sitä, että oikeuksien uudestaan syntyminen vaikuttaa kolmansien oikeuksiin hyödyntää edelleen äänitettä, joista valmistettuja kappaleita ei ole kyseisenä ajankohtana vielä myyty ja saatettu markkinoille".(17)

45 Kaikesta edellä olevasta seuraa siten, että kun oikeudellisesti merkityksellisen tilanteen syntymähetkellä ja hetkellä, jolloin sen vaikutukset otetaan huomioon, on ajallinen ero, on välittömästi sovellettava kyseistä oikeussääntelyä koskevia muutoksia, jotka on tehty tilanteen syntymisen jälkeen, mutta ennen kaikkien tilanteesta johtuvien vaikutusten ilmenemistä.

46 Esillä olevassa asiassa on kysymys tällaisesta tapauksesta. Direktiivin 88/407/ETY nimenomaisena tarkoituksena on nimittäin säädellä yhteisön sisäistä nautaeläinten pakastetun siemennesteen kauppaa, ja sillä pyritään välttämään, että tällä kaupalla voitaisiin vaarantaa kansanterveys eläintautien leviämisen vuoksi.(18) Tässä tarkoituksessa 3 artiklassa säädetään, että siemennestettä saadaan lähettää toisen jäsenvaltion alueelta toisen jäsenvaltion alueelle ainoastaan jos luovuttavien nautaeläinten terveydentila täyttää liitteen B vaatimukset.

47 Näissä olosuhteissa mielestäni ei voi olla epäselvää, että eläinten hyväksymisessä keinosiemennysasemille ja siemennesteen myynnissä on kysymys saman tilanteen kahdesta eri vaiheesta, joiden välillä on ajanjakso, jona tuotettu siemenneste varastoidaan keinosiemennysasemalla. Näistä tapahtumista ensimmäinen muodostaa täten pelkästään edellytyksen sen toisen tapahtuman toteutumiselle.

48 Katson siten, että edellä kehiteltyjen ajatusten perusteella ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että sen arvioimisessa, voidaanko If de Focantin siemennesteen myynnille yhteisön sisäisessä kaupassa myöntää tarvittava todistus, on sovellettava direktiiviin 88/407/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/60/ETY, säännöksiä.

Toinen ennakkoratkaisukysymys

49 Kansallinen tuomioistuin kysyy yhteisöjen tuomioistuimelta toisella kysymyksellään, voidaanko direktiiviin 88/407/ETY sisältyvää siirtymäjärjestelmää, jolla suljetaan sen soveltamisalan ulkopuolelle ennen 1.1.1990 tuotettu siemenneste, laajentaa vastaavasti direktiiviin 93/60/ETY sulkemalla pois sillä tehtyjen muutosten soveltamisalasta ennen 1.7.1994 kerätty siemenneste. Muistutan, että jäsenvaltioiden piti tähän päivään mennessä saattaa lainsäädäntönsä direktiivin mukaisiksi.

50 Tähän kysymykseen on vastattava kielteisesti. Edellytykset kansallisen tuomioistuimen ehdottamalle vastaavasti soveltamiselle puuttuvat täysin. On nimittäin katsottava, että jotta analogiseen lainsoveltamiseen saadaan turvautua lainsäädännössä on oltava aukko ja että soveltamisen tarkoituksena on tämän aukon sulkeminen soveltamalla samankaltaisia tapauksia koskevia säännöksiä. Vastaavasti soveltamisen edellytyksenä on siten aukko järjestelmässä.

Esillä olevassa asiassa ei kuitenkaan ole mitään aukkoa. Se, että direktiivistä 93/60/ETY puuttuvat direktiiviin 88/407/ETY sisältyviä siirtymäsäännöksiä vastaavat säännökset, on lainsäätäjän valinta, jonka tarkoituksena on aikaansaada se, että uudemman lainsäädännön vaikutukset ilmenevät heti, ja taata siten kansanterveyden tehokkaampi suojelu.

Kolmas ennakkoratkaisukysymys

51 Kansallinen tuomioistuin kysyy kolmannella kysymyksellään pääasiallisesti, onko direktiivi 93/60/ETY pätemätön luottamuksensuojan periaatteen tai suhteellisuusperiaatteen loukkaamisen takia siksi, että siinä ei ole siirtymäsäänöksiä.

52 Mitä tulee luottamuksensuojan periaatteen mahdolliseen loukkaamiseen, on edellä ensimmäiseen kysymykseen lausuttu huomioonottaen riittävää muistuttaa, että yhteisöjen tuomioistuin on monta kertaa vahvistanut, että "vaikka luottamuksensuojan periaate on yksi yhteisön perusperiaatteista, vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämän periaatteen soveltamisalaa ei voida laajentaa sellaiseksi, että yleisesti estetään uuden säädöksen soveltaminen aikaisemman säädöksen voimassa ollessa syntyneiden tilanteiden tuleviin vaikutuksiin".(19)

53 Tätä on tulkittava siten, että näissä olosuhteissa ei ole mitään suojelemisen arvoista luottamusta, koska säännelty tilanne kehittyy edelleen eikä siinä ole vielä syntynyt suojaa tarvitsevia subjektiivisia oikeustilanteita.(20)

54 Haluaisin vielä lisätä, että missään tapauksessa ei voitaisi vedota KVS:n oikeutettujen odotusten olemassaoloon If de Focantin siemennesteen myynnin osalta. Kuten olen edellä todennut,(21) kysymys siitä, täyttikö sonni kaikki voimassa olevan sääntelyn edellytykset, nousi esiin jo silloin, kun sonni hyväksyttiin tuotavaksi keinosiemennysasemalle. Tuodessaan sonnin KVS:n olisi pitänyt siten olla joka tapauksessa tietoinen siitä, että eläin oli syntynyt karjassa, jonka tautitilanne oli laillisen rajalla, ja että siten pienikin säännösten tiukentaminen olisi varmasti tehnyt sen siemennesteen myyntikelvottomaksi.

55 Katson sitten, että suhteellisuusperiaatteen mahdollisen loukkaamisen osalta asiassa Yhdistynyt kuningaskunta vastaan komissio annetulla tuomiolla(22) on esillä olevassa asiassa erityinen merkitys. Tässä tapauksessa Yhdistynyt kuningaskunta vaati yhteisöjen tuomioistuinta kumoamaan komission päätöksen, jossa komissio kielsi väliaikaisesti Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevan naudanlihan ja sen johdannaistuotteiden viennin. Tavoitteena oli suojautua Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1986 todettua bovine spongiform encephalopathy -tautia ("hullun lehmän tauti") vastaan. Tässä tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että "yhteisön oikeuden yleisiin oikeusperiaatteisiin kuuluvan suhteellisuusperiaatteen mukaan yhteisön toimielinten säädöksillä, päätöksillä ja muilla toimenpiteillä ei saa ylittää sitä, mikä on asianmukaista ja tarpeellista niillä lainmukaisesti tavoiteltujen päämäärien toteuttamiseksi, koska on selvää, että kun on mahdollista valita usean asianmukaisen toimenpiteen välillä, on valittava vähiten rajoittava, ja että toimenpiteistä aiheutuvat haitat eivät saa olla liian suuria tavoiteltuihin päämääriin nähden". Tuomioistuin totesi myös, että "mitä tulee edellä mainittujen edellytysten tuomioistuinvalvontaan, yhteisen maatalouspolitiikan alalla yhteisön lainsäätäjällä on harkintavalta, joka vastaa perustamissopimuksen 40-43 artiklassa sille annettuja poliittisia tehtäviä. Näin ollen yhteisen maatalouspolitiikan alaan kuuluva toimenpide voidaan katsoa lainvastaiseksi ainoastaan kun kyseinen toimenpide on toimielinten tavoittelemien päämäärien saavuttamiseksi ilmeisen epäasianmukainen". Tuomioistuin lisäsi myös, että "riidanalaisen päätöksen tekemisaikaan oltiin hyvin epävarmoja eläviä eläimiä, naudanlihaa ja johdannaistuotteita koskevista vaaroista", ja että "on kuitenkin katsottava, että kun esiintyy epävarmuuksia siitä, onko olemassa ihmisten terveyteen kohdistuvaa vaaraa, tai siitä, minkä laajuinen tämä vaara on, toimielimet saavat toteuttaa suojatoimenpiteitä odottamatta, että näiden vaarojen olemassaolo ja vaarojen vakavuus osoitetaan täysin".(23)

56 Mielestäni edellä mainittu tuomio asiassa Yhdistynyt kuningaskunta vastaan komissio antaa selvän vastauksen tutkittavana olevaan kysymykseen. Tämän tuomion mielenkiintoisin kohta on se, että siinä käytetään tieteellistä epävarmuutta yhdessä ihmisten terveyteen kohdistuvan vakavan vaaran kanssa määräävänä seikkana oikeuttamaan erityisen ankaria toimenpiteitä.(24)

57 Tällaiseen oikeutukseen voidaan vedota myös esillä olevassa asiassa. Olen jo huomauttanut,(25) että luomistaudin torjunnan osalta on olemassa merkittäviä epävarmuustekijöitä erityisesti tunnistamiskeinojen suhteen. Ottaen huomioon riskit taudin mahdollisesta tarttumisesta ihmiseen, lainsäätäjän valintaa jättää direktiivistä 93/60/ETY pois siirtymäjärjestelmä ja siten saattaa välittömästi sovellettavaksi uudet ja tiukemmat edellytykset, joilla säännellään sonnien hyväksymistä keinosiemennysasemalle, ei voida pitää suhteettomana näiden muutosten päämääränä olevaan kansanterveyden suojeluun nähden.

58 Kolmannen ennakkoratkaisukysymyksen osalta katson, että direktiivi 93/60/ETY ei ole pätemätön luottamuksensuojan periaatteen ja suhteellisuusperiaatteen loukkaamisen vuoksi siksi, että siinä ei siirtymätoimenpiteitä.

Ratkaisuehdotus

59 Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin vastaa College van Beroep voor het Bedrijfslevenin esittämään neljänteen ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:

1) Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa ja tuonnissa annetun direktiivin 88/407/ETY muuttamisesta ja sen soveltamisalan laajentamisesta koskemaan nautaeläinten tuoretta siemennestettä 30.6.1993 annetun neuvoston direktiivin 93/60/ETY 1 artiklan 8 kohtaa, jolla muutetaan 14.6.1988 annetun direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaa niin, että aikaisempi sanamuoto 'eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty muissa karjoissa, joiden tautitilanne on huonompi' korvataan sanamuodolla 'eläimiä ei saa olla aikaisemmin pidetty yhdessä tai useammassa karjassa, jonka tautitilanne on huonompi', on tulkittava siten, että se koskee eläinten aiempaa pitämistä kaikissa karjoissa, mukaan lukien viimeinen karja, josta ne tulevat.

Siltä varalta että yhteisöjen tuomioistuin päätyisi päinvastaiseen ratkaisuun, ehdotan vastattavaksi ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen kysymykseen seuraavasti:

2) Direktiivin 88/407/ETY 3 artiklan alkuosaa ja b alakohtaa on tulkittava niin, että sellaisen sonnin siemenneste, joka oli jo ennen muuttamisdirektiivin 93/60/ETY antamista hyväksytty tuotavaksi hyväksytylle keinosiemennysasemalle sen vuoksi, että sonni täytti silloin voimassa olleet hyväksymisedellytykset, ei täytä enää direktiivin 3 artiklan b alakohdassa asetettua edellytystä, jos sinä ajankohtana, jolloin siemennesteelle haetaan todistusta, kyseinen eläin ei täytä enää niitä muutettuja edellytyksiä, joiden perusteella eläin saadaan tuoda keinosiemennysasemalle, joista säädetään direktiivin 88/407/ETY liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohdassa.

3) Direktiivin 88/407/ETY 20 artiklaan sisältyviä siirtymäajan säännöksiä ei voida tulkita niin, että direktiiviä on vastaavasti sovellettava siemennesteeseen, joka on saatu ja käsitelty ennen 1.7.1994.

4) Direktiivi 93/60/ETY on pätevä sen vuoksi, että se ei ole ristiriidassa yleisten oikeusperiaatteiden ja erityisesti luottamuksensuojan periaatteen ja suhteellisuusperiaatteen kanssa.

(1) - EYVL L 194, s. 10.

(2) - EYVL L 186, s. 29.

(3) - Mainittu edellä.

(4) - Eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annettu neuvoston direktiivi 64/432/ETY (EYVL 121, s. 1977), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27.11.1992 annetulla direktiivillä 92/102/ETY eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä (EYVL L 355, s. 32).

(5) - On syytä tarkentaa, että direktiivin 64/432/ETY liitteessä A määritetään, muiden asioiden ohella, mitä tarkoitetaan "virallisesti luomistaudista vapaana" ja "luomistaudista vapaana" pidettävänä karjana. Liitteessä A olevan II luvun A osan 2 kohdan mukaan nautakarjaa pidetään "virallisesti luomistaudista vapaana, jos a) siinä ei ole yhtään luomistautia vastaan elävällä rokotteella rokotettua nautaeläintä, b) yhdelläkään nautaeläimistä ei ole esiintynyt luomistaudin kliinisiä oireita ainakaan 6 kuukauteen, c) kaikki 12 kuukautta vanhemmat nautaeläimet aa) kuuden kuukauden välein suoritetussa kahdessa liitteessä C olevien määräysten mukaisessa virallisessa seroagglutinaatiotutkimuksessa näistä on saatu brusella-arvo, joka on vähemmän kuin 30 k.y. agglutinaatiota millilitrassa; ensimmäinen seroagglutinaatiotutkimus voidaan korvata kolmella kolmen kuukauden välein suoritetulla ABR-tutkimuksella, edellyttäen kuitenkin, että toinen seroagglutinaatiotutkimus suoritetaan aikaisintaan kuusi viikkoa kolmannen ABR-tutkimuksen jälkeen, bb) on tarkastettu vuosittain sen osoittamiseksi, että luomistautia ei esiinny, kolmella rengaskokeella vähintään kolmen kuukauden väliajoin tai kahdella kokeella ja seroagglutinaatiotutkimuksella vähintään kolmen kuukauden väliajoin; jos rengaskoe ei ole mahdollinen, suoritetaan vuosittain kaksi seroagglutinaatiotutkimusta kuuden kuukauden väliajoin; jäsenvaltiossa, jonka nautakarjat ovat virallisessa eläinlääkinnällisessä valvonnassa, ja jonka tartunnan saaneiden nautakarjojen prosenttiosuus ei ylitä yhtä prosenttia, riittää se, että vuosittain tehdään kaksi rengaskoetta tai, (jos näitä ei voida suorittaa), yksi seroagglutinaatiotutkimus, d) karjaan ei ole tuotu yhtään nautaeläintä ilman virkaeläinlääkärin todistusta, josta ilmenee, että seroagglutinaatiotutkimuksessa enintään 30 päivää ennen sen ottamista karjaan on saatu brusella-arvo, joka on vähemmän kuin 30 k.y. agglutinaatiota millilitrassa ja lisäksi, että eläin tulee virallisesti luomistaudista vapaasta nautakarjasta". Tässä liitteessä olevan II luvun A osan 3 kohdan mukaan nautakarjaa pidetään "luomistaudista vapaana, jos a) poiketen 2 kohdan a alakohdasta 5-8 kuukauden ikäiset naudat on kuitenkin rokotettu ainoastaan Buck 19 -rokotteella, b) kaikki naudat täyttävät 2 kohdan b, c ja d kohdassa säädetyt edellytykset huomioon ottaen, että 30 kuukautta nuoremmat naudat voivat kuitenkin antaa bruselloosiarvon, joka on yhtä suuri tai suurempi kuin 30 kansainvälistä agglutinaatioyksikköä millilitrassa mutta pienempi kuin 80 kansainvälistä agglutinaatioyksikköä millilitrassa, ja kielteisen tuloksen komplementtifiksaatiotutkimuksessa".

(6) - Asia 292/82, Merck, tuomio 17.11.1983 (Kok. 1983, s. 3781, 12 kohta). Ks. myös asia 187/87, Saarland ym., tuomio 22.9.1988 (Kok. 1988, s. 5013, 19 kohta), ja asia C-355/95 P, TWD v. komissio, tuomio 15.5.1997 (Kok. 1997, s. I-2549, 21 kohta).

(7) - Ks. erityisesti edellä mainittu asia Merck, 12 kohta. Ks. myös asia 9/70, Grad, tuomio 6.10.1970 (Kok. 1970, s. 825, 12 ja 13 kohta); asia 23/70, Haselhorst, tuomio 21.10.1970 (Kok. 1970, s. 881, 13 ja 14 kohta); asia 20/70, Transports Lesage, tuomio 21.10.1970 (Kok. 1970, s. 861, 13 ja 14 kohta), ja asia 67/79, Fellinger, tuomio 28.2.1980 (Kok. 1980, s. 535, 6 ja 7 kohta).

(8) - Ks. tältä osin tämän ratkaisuehdotuksen 4 kohta.

(9) - Ks. komission asiakirja KOM(92) lopullinen, 12.11.1992.

(10) - Tämän ratkaisuehdotuksen 23 kohta.

(11) - Yhdistetyt asiat 212/80-217/80, tuomio 12.11.1981 (Kok. 1981, s. 2735).

(12) - Edellä mainitut yhdistetyt asiat Salumi ym., tuomion 9 ja 10 kohta.

(13) - Asia 68/69, Brock, tuomio 14.4.1970 (Kok. 1970, s. 171, 7 kohta). Ks. myös asia 143/73, Sopad, tuomio 5.12.1973 (Kok. 1973, s. 1433, 8 kohta); asia 96/77, Bauche ja Delquignies, tuomio 15.2.1978 (Kok. 1978, s. 383, 48 kohta); asia 125/77, Koninklijke Scholten-Honig ja de Verenigde Zetmeelbedrijven "De Bijenkorf", tuomio 25.10.1978 (Kok. 1978, s. 1991, 37 kohta); asia 40/79, P. v. komissio, tuomio 5.2.1981 (Kok. 1981, s. 361, 12 kohta), ja asia 203/86, Espanja v. komissio, tuomio 20.9.1988 (Kok. 1988, s. 4563, 19 kohta).

(14) - Ks. tältä osin julkisasiamies Cosmasin 19.1.1999 esittämä ratkaisuehdotus asiassa C-321/97, Andersson, tuomio 15.6.1999 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa), sekä julkisasiamies Roemerin 6.6.1973 esittämä ratkaisuehdotus asiassa 1/73, Westzucker, tuomio 4.7.1973 (Kok. 1973, s. 723).

(15) - Asia C-60/98, tuomio 29.6.1999 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

(16) - EYVL L 290, s. 9.

(17) - Edellä mainittu asia Butterfly Music, tuomion 24 kohta.

(18) - Ks. neljäs perustelukappale.

(19) - Em. asia Butterfly Music, tuomion 25 kohta. Ks. myös asia 278/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.1.1987 (Kok. 1987, s. 1, 36 kohta); asia 203/86, Espanja v. neuvosto, tuomio 20.9.1988 (Kok. 1988, s. 4563, 19 kohta), ja asia C-221/88, Busseni, tuomio 22.2.1990 (Kok. 1990, s. I-495, 35 kohta).

(20) - Ks. vastaavasti julkisasiamies Capotortin 24.1.1978 esittämä ratkaisuehdotus edellä mainitussa asiassa Bauche ja Delquignies, 8 kohta.

(21) - Ks. tämän ratkaisuehdotuksen 14-17 kohta.

(22) - Asia C-180/96, tuomio 5.5.1998 (Kok. 1998, s. I-2265). Ks. myös asia C-157/96, National Farmer's Union ym., tuomio 5.5.1998 (Kok. 1998, s. I-2211).

(23) - Edellä mainittu asia Yhdistynyt kuningaskunta v. komissio, tuomion 96-99 kohta.

(24) - Ks. vastaavasti asia T-76/96 R, National Farmers' Union, määräys 13.7.1996 (Kok. 1996, s. II-815, 88 kohta), ja asia T-199/96, Bergaderm ja Goupil v. komissio, tuomio 16.7.1998 (Kok. 1998, s. II-2805, 64-67 kohta).

(25) - Ks. tämän ratkaisuehdotuksen 33 kohta.