Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Kumoamiskanne - Parlamentin kanneoikeus - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset - Parlamentin oikeuksien puolustaminen - Osallistuminen lainsäädäntömenettelyyn - Valituksenalaisen säädöksen riittämättömiin perusteluihin perustuva kanne - Tutkimatta jättäminen - Parlamentin oikeuksien rikkominen sillä, että komissio muuttaa neuvoston antamaa säädöstä, joka on annettu perustamissopimuksen sellaisen määräyksen nojalla, jonka mukaan parlamenttia on kuultava - Tutkittavaksi ottaminen

(ETY:n perustamissopimuksen 173 ja 190 artikla)

2 Maatalous - Yhteinen maatalouspolitiikka - Asetukset - Asetusten valmistelu - Perusasetusten ja täytäntöönpanoasetusten välinen ero - Täytäntöönpanoasetuksen antaminen parlamenttia kuulematta - Vaatimukset, joita on ehdottomasti noudatettava parlamenttia kuulematta annetun asetuksen osalta, jotta taataan sen perusasetuksen täytäntöönpano, jonka vuoksi parlamenttia oli kuultava - Komission asetus N:o 207/93 - Neuvoston asetuksessa N:o 2092/91 määriteltyjen periaatteiden täytäntöönpanotoimille asetettujen rajojen ylittäminen - Ylittämättä jättäminen

(ETY:n perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohdan 3 alakohta; neuvoston asetus N:o 2092/91; komission asetus N:o 207/93; neuvoston direktiivit 90/219 ja 90/220)

3 Kumoamiskanne - Kanneperusteet - Harkintavallan väärinkäyttö - Harkintavallan väärinkäytön käsite - Komission asetus N:o 207/93 - Lainmukaisuus

(Neuvoston asetus N:o 2092/91; komission asetus N:o 207/93; neuvoston direktiivi 90/220)

Tiivistelmä

4 Parlamentti voi nostaa yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen, jossa pyydetään kumoamaan neuvoston tai komission antama säädös edellyttäen, että kanteella pyritään vain suojaamaan parlamentin oikeuksia ja että kanne perustuu ainoastaan parlamentin oikeuksien rikkomiseen. Näiden edellytysten täyttymiseksi riittää, että parlamentti osoittaa asiaankuuluvalla tavalla suojeltavana olevan oikeutensa tavoitteen ja tämän oikeuden väitetyn rikkomisen.

Näitä kriteerejä sovellettaessa kanne on jätettävä tutkimatta siltä osin kuin se perustuu perustamissopimuksen 190 artiklan rikkomiseen. Väittäessään, että kiistanalaiset säännökset ovat riittämättömästi perusteltuja tämän artiklan määräysten kannalta, parlamentti ei osoita asiaankuuluvalla tavalla, millä tavalla tällainen rikkominen loukkaa sen omia oikeuksia.

Sen sijaan oikeus tulla kuulluksi perustamissopimuksen määräysten nojalla on parlamentin oikeus; se seikka, että komissio antaa toimivaltansa ylittäen neuvoston perusasetuksen täytäntöönpanosäännöksiä alalla, joka kuuluu mainitun, perustamissopimuksessa määrättyä parlamentin kuulemisvelvollisuutta koskevan artiklan nojalla annetun perusasetuksen alaisuuteen, voi rikkoa tätä oikeutta, sillä sen seurauksena parlamentti suljetaan pois siitä päätöksentekomenettelystä, jossa asiaa koskevat päätökset tavallisesti tehdään.$

5 Ei voida vaatia, että neuvosto vahvistaa yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten kaikki yksityiskohdat perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Artiklan säännösten kannalta on riittävää, että säädettävänä olevan asian oleellisista seikoista päätetään artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen; perusasetuksen täytäntöönpanosäännökset voidaan sen sijaan antaa 43 artiklassa määrätystä menettelystä poikkeavalla tavalla. Parlamenttia kuulematta annetun täytäntöönpanoasetuksen yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon parlamentin kuulemisen jälkeen annetussa perusasetuksessa vahvistetut asian oleelliset seikat.

Komission asetuksessa N:o 207/93, jossa vahvistetaan muun muassa maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen N:o 2092/91 liitteen VI sisältö, ei ylitetä neuvoston asetuksessa N:o 2092/91 määriteltyjen periaatteiden täytäntöönpanotoimille asetettuja rajoja, kun komission asetuksessa N:o 207/93 mainitaan elintarvikkeiden jalostuksessa käytettyjen valmisteiden joukossa geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetussa direktiivissä 90/220 tarkoitetut geneettisesti muunnetut mikro-organismit, kunhan ne on otettu luetteloon hallintokomiteamenettelyä noudattaen.

Pelkällä maininnalla näistä mikro-organismeista, jotka voidaan lisätä liitteeseen vain jos tätä tarkoitusta varten säädettyä menettelyä noudatetaan, ei ole annettu uusia, näiden aineiden käytön luonnonmukaisessa maanviljelyksessä sallivia sääntöjä. Aineiden käytön ehtona on itse asiassa toisaalta se, että näiden mikro-organismien käytöstä suljetuissa oloissa annetussa direktiivissä 90/219 ja edellä mainitussa direktiivissä 90/220 säädettyjä menettelyjä noudatetaan ja toisaalta se, että nämä aineet lisätään liitteen VI rajoittavaan luetteloon.

6 Yhteisön toimielimen säädös on annettu harkintavaltaa väärinkäyttäen, jos säädöstä annettaessa on tavoiteltu ainoastaan, tai ainakin ratkaisevassa määrin, muita kuin ilmoitettuja päämääriä tai jos perustamissopimuksessa nimenomaisesti määrättyä menettelyä kierretään tapauksesta johtuvista erityissyistä. Näin ei ole tehty annettaessa komission asetusta N:o 207/93, jossa muun muassa vahvistetaan maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen N:o 2092/91 liitteen VI sisältö, sillä komission asetuksessa lisätään tähän liitteeseen direktiivissä 90/220 tarkoitetut geneettisesti muunnetut mikro-organismit. Minkään perusteella ei toisaalta voida väittää komission tavoitelleen kiistanalaisia säännöksiä antaessaan muuta päämäärää kuin nämä säännökset sisältävän asetuksen perustelukappaleissa esitettyä päämäärää, eikä toisaalta voida väittää, että komission, joka ei muuttanut perusasetuksesta ilmenevää lainsäädäntöä, olisi pitänyt turvautua tätä tarkoitusta varten määrättyyn menettelyyn.