Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 10 päivänä joulukuuta 1998. - Georg Bruner vastaan Hauptzollamt Hamburg-Jonas. - Ennakkoratkaisupyyntö: Bundesfinanzhof - Saksa. - Vientituet - Maataloustuotteiden nimikkeistö. - Asia C-290/97.



Oikeustapauskokoelma 1998 sivu I-08333



Tiivistelmä

Asianosaiset

Tuomion perustelut

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Siipikarjanliha - Vientituet - Halkaisemisen jälkeen saadun tuotteen luokittelu nimikkeistöön

(Komission asetus N:o 3846/87)

Tiivistelmä

Siipikarjaeläimen kahdesta takaneljänneksestä koostuvat kananpalat, jotka ovat vielä kiinni toisissaan selän nahasta, ovat maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten annetussa komission asetuksessa N:o 3846/87 tarkoitettuja "neljänneksiä" (koodi 0207 41 11 000).

Toisaalta nämä tuotteet vastaavat täsmälleen yhdistetyn nimikkeistön selittävissä huomautuksissa olevaa takaneljännesten määritelmää lukuun ottamatta sitä eroa, että kahta neljännestä ei ole käytetyn halkaisemistavan takia erotettu kokonaan toisistaan, ja toisaalta tämä seikka ei vaikuta yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön a alakohdassa tarkoitettuun kyseisen tavaran olennaiseen ominaisuuteen, joka on se, että se koostuu kanan kahdesta takaneljänneksestä.

Asianosaiset

Asiassa C-290/97,

jonka Bundesfinanzhof (Saksa) on saattanut EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa

Georg Bruner, joka harjoittaa liikettä toiminimellä "Georg Bruner",

vastaan

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

ennakkoratkaisun maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17 päivänä joulukuuta 1987 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, s. 1) tulkinnasta,

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN

(kolmas jaosto),

toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J.-P. Puissochet (esittelevä tuomari) sekä tuomarit J. C. Moitinho de Almeida ja C. Gulmann,

julkisasiamies: N. Fennelly,

kirjaaja: hallintovirkamies L. Hewlett,

ottaen huomioon kirjalliset huomautukset, jotka sille on esittänyt

- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellisen yksikön virkamies Fernando Castillo de la Torre ja oikeudellisessa yksikössä toimiva kansallinen virkamies Karin Schreyer, avustajinaan asianajaja Hans-Jürgen Rabe, asianajaja Georg M. Berrisch ja asianajaja Marco Núñes Müller, Bryssel,$

ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen,

kuultuaan Brunerin, edustajanaan asianajaja Michael Buch, München, ja komission, asiamiehinään Karin Schreyer ja Marco Núñez Müller, 11.6.1998 pidetyssä istunnossa esittämät suulliset huomautukset,

kuultuaan julkisasiamiehen 16.7.1998 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,

on antanut seuraavan

tuomion

Tuomion perustelut

1 Bundesfinanzhof on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle 26.6.1997 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 4.8.1997, EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla ennakkoratkaisukysymyksen maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17 päivänä joulukuuta 1987 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, s. 1) tulkinnasta.

2 Tämä kysymys on esitetty Brunerin, joka harjoittaa liikettä toiminimellä "Georg Bruner", ja Hauptzollamt Hamburg-Jonasin (jäljempänä Hauptzollamt) välisessä asiassa, joka koskee vientitukien myöntämistä Saksasta Päiväntasaajan Guineaan 21.6.1988-16.1.1989 tapahtunutta siipikarjanlihan vientiä varten.

Sovellettava säännöstö

3 Siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (EYVL L 282, s. 77), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22.12.1987 annetulla neuvoston asetuksella N:o 3907/87 (EYVL L 370, s. 14), 9 artiklassa säädetään vientituesta, jolla tiettyjen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus korvataan tällä alalla.

4 Tuen määrä vahvistetaan määräajoin maataloustuotteiden nimikkeistön pohjalta. Tässä asiassa relevanttina ajankohtana oli voimassa asetuksessa N:o 3846/87 säädetty nimikkeistö. Tässä asetuksessa erotetaan alalla 8 (siipikarjanliha) paloiteltu luullinen jäädytetty kanan liha ja paloitellut luulliset jäädytetyt muut kanan osat kuin maksa seuraavasti:

- "puolikkaat ja neljännekset" koodi 0207 41 11 000

- "kokonaiset siivet, myös ilman siivenkärkiä" koodi 0207 41 21 000

- "rinta ja sen palat" koodi 0207 41 41 000

- "koipi-reisipalat ja niiden palat" koodi 0207 41 51 000

- "muut":

- "puolikkaat ja neljännekset, ilman pyrstöä" koodi 0207 41 71 100

- "muut" koodi 0207 41 71 900

5 Siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 18 päivänä maaliskuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 717/88 (EYVL L 74, s. 37) ja samannimisen 19 päivänä lokakuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3216/88 (EYVL L 286, s. 17) nojalla nimikkeeseen "puolikkaat ja neljännekset" (koodi 0207 41 11 000) luokitellulle tuotteelle maksetaan vientitukea, kun taas alanimikkeeseen "muut" (koodi 0207 41 71 900) luokitellulle tuotteelle ei.

6 Kysymyksessä olevan ajanjakson jälkeen siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta 17 päivänä tammikuuta 1989 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 96/89 (EYVL L 14, s. 7) nimike "muut" (0207 41 71) jaettiin osiin ottamalla siihen muun muassa alanimike "osat, joissa on kaksi toisistaan erottamatonta takaneljännestä pyrstön kanssa tai ilman pyrstöä" (koodi 0207 41 71 300), johon luokitellulle tuotteelle maksetaan vientitukea.$

7 Asetuksen N:o 2777/75 11 artiklassa säädetään, että yhteisen tullitariffin yleisiä tulkintasääntöjä ja sen soveltamista koskevia erityisiä sääntöjä sovelletaan niiden tuotteiden luokitteluun, joita siipikarjanliha-alan yhteinen markkinajärjestely koskee. Näin ollen maataloustuotteiden nimikkeistöön sisältyvien käsitteiden tulkinnan osalta on erityisesti tarvittaessa tukeuduttava tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) sisältämän yhdistetyn nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin.

8 Tämän asetuksen liitteessä I olevan ensimmäisen osan yleissääntöjen 2 säännön a alakohdassa säädetään seuraavaa:

"2. a) Nimikkeessä oleva tavaraa koskeva viittaus tarkoittaa tätä tavaraa myös epätäydellisenä tai viimeistelemättömänä, jos sillä tullille esitettäessä on täydellisen tai valmiin tavaran olennaiset ominaisuudet. Viittaus tarkoittaa myös tätä tavaraa täydellisenä tai valmiina taikka tavaraa, jota edellä olevien määräysten mukaan on pidettävä täydellisenä tai valmiina, jos se esitetään tullille kokoamattomana tai osiin purettuna."

9 Yleissääntöjen 3 säännön mukaan silloin, jos tavarat olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti:

"a) Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisimpiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista tai ainoastaan osaa vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämistä tavaroista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.

b) Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa."

Pääasian oikeusriita

10 Georg Bruner -niminen liike, jonka kotipaikka on München (Saksa), vei 21.6.1988-16.1.1989 Päiväntasaajan Guineaan eri erinä paloiteltua jäädytettyä luullista siipikarjan lihaa. Kaikki palat koostuivat kanan kahdesta takaneljänneksestä, "joita selän nahka piti yhdessä luonnollisella tavalla".

11 Viejä sai aluksi Hauptzollamtilta vientitukea sillä perusteella, että nämä tuotteet luokiteltiin nimikkeeseen "kanan puolikkaat ja neljännekset (luulliset)" - koodi 0207 41 11 000.

12 Katsottuaan, että kysymyksessä eivät olleet "puolikkaat ja neljännekset", vaan "muut" tavarat (koodi 0207 41 71 900), joista ei makseta vientitukea, Hauptzollamt peruutti 18.7.1990 tehdyllä ja 27.10.1994 vahvistetulla päätöksellä alkuperäisen vientituen myöntämispäätöksen ja vaati vientitukena maksettuja määriä palautettavaksi.

13 Finanzgericht hylkäsi Brunerin valituksen 18.7.1990 ja 27.10.1994 tehdyistä peruuttamispäätöksistä sillä perusteella, että viedyt palat eivät olleet yhdistetyssä nimikkeistössä tarkoitettuja "puolikkaita" tai "neljänneksiä", vaan "muita" paloja ("osat, joissa on kaksi toisistaan erottamatonta takaneljännestä" pyrstön kanssa tai ilman pyrstöä), joille oli säädetty maksettavaksi vientitukea vasta asetuksen N:o 96/89 tultua voimaan eli kysymyksessä olevan viennin jälkeen.

14 Bruner valitti tästä tuomiosta Revision-valituksella Bundesfinanzhofiin ja vetosi siihen, että vietyjen tuotteiden osalta oli kysymyksessä tyypillinen italialainen tuote, jonka on alan käytännön mukaan katsottava koostuvan toisistaan erotetuista neljänneksistä, ja että asetus N:o 96/89, yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt, yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja se, että eräs alankomaalainen tuomioistuin oli ratkaissut asian valittajan esittämällä tavalla, vahvistavat tämän tulkinnan oikeaksi.

15 Kansallinen tuomioistuin esitti ennakkoratkaisupyynnössä, että se oli taipuvainen yhtymään Finanzgerichtin tulkintaan kolmesta syystä.

16 Ensimmäisen mukaan yhdistetyn nimikkeistön selittävien huomautusten mukaan "puolikas" saadaan halkaisemalla siipikarjaeläin pitkittäin selkärankaa pitkin ja "neljännes" on puolet edellä kuvatusta puolikkaasta. Siten kahta takaosaa, joita nahka pitää yhdessä ja jotka voidaan erottaa neljänneksiksi, ei voida sen mukaan katsoa nimikkeistössä tarkoitetuiksi "neljänneksiksi".

17 Bundesfinanzhofin esittämä toinen syy perustuu siihen, että yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt, joihin valittaja vetoaa, ovat ainoastaan toissijaisia ja niitä ei voida käyttää yhdistetyn nimikkeistön sanamuodon vastaisella tavalla, minkä lisäksi niitä ei myöskään voida soveltaa tähän tapaukseen. Nimittäin yleissääntöjen 2 säännön a alakohdan ensimmäinen virke ei normaalisti koske nimikkeistön alkupään ryhmien tuotteita (asia C-318/90, Boehringer Mannheim, tuomio 3.6.1992, Kok. 1992, s. I-3495), ja 3 säännön, jonka mukaan useiden nimikkeiden on tultava kysymykseen, soveltamisedellytys ei täyty.

18 Bundesfinanzhof viittaa sitten vielä asetukseen N:o 96/89, jossa otettiin 18.1.1989 alkaen käyttöön alajaottelu, joka kuuluu seuraavasti "osat, joissa on kaksi toisistaan erottamatonta takaneljännestä pyrstön kanssa tai ilman pyrstöä", ja tämä alajaottelu sijoitettiin otsikon "muut" eikä otsikon "puolikkaat ja neljännekset" alle. Tämä luokittelu tukee Bundesfinanzhofin mukaan tätä edeltänyttä ajanjaksoa koskevan Finanzgerichtin kannan oikeellisuutta.

19 Kuitenkin College van Beroep voor het bedrijfsleven (Alankomaat) on päätynyt 29.4.1997 antamassaan tuomiossa päinvastaiselle kannalle yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-151/93, Voogd Vleesimport en -export, 5.10.1994 antaman tuomion (Kok. 1994, s. I-4915) perusteella ja katsonut, että kyseisen tapauksen tuotteiden kaltaisia tuotteita oli kohdeltava kuin toisistaan erotettuja neljänneksiä.

20 Bundesfinanzhof katsoi, että yhteisön säännösten tulkinta oli tästä syystä epäselvä, ja lykkäsi asian käsittelyä esittääkseen yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:

"Onko 21.6.1988-16.1.1989 voimassa ollutta vientitukia varten vahvistetun maataloustuotteiden nimikkeistön (17.12.1987 annettu komission asetus (ETY) N:o 3846/87; EYVL L 366, s. 1) liitteen alan 8 nimikettä ex 0207 41 11 tulkittava siten, että käsitteen (kanan) 'neljännekset' soveltamisalaan kuuluvat myös toisistaan vielä kokonaan erottamatta olevat siipikarjaeläimen palat ('posteriori'), sellaisina kuin ne ovat tämän päätöksen perusteluissa tarkemmin kuvattuina?"

21 Kansallinen tuomioistuin kysyy tällä kysymyksellä yhteisöjen tuomioistuimelta ennen kaikkea sitä, ovatko siipikarjaeläimen kahdesta takaneljänneksestä koostuvat kananpalat, jotka ovat vielä kiinni toisissaan selän nahasta, maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten annetussa asetuksessa N:o 3846/87 tarkoitettuja "neljänneksiä" (koodi 0207 41 11 000).

22 Koska asetuksessa N:o 3846/87 ei ole määritelty nimikkeeseen 0207 41 11 000 kuuluvien kanan jäädytettyjen luullisten "puolikkaiden ja neljännesten" käsitettä, asiassa on tukeuduttava sekä yhdistetyn nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin että analogian avulla yhdistetyn nimikkeistön selittäviin huomautuksiin, joissa selitetään samoja termejä.

23 Yhdistetyn nimikkeistön selittävien huomautusten mukaan, joihin sekä komissio että kansallinen tuomioistuin viittaavat, "puolikas" saadaan halkaisemalla siipikarjaeläin pitkittäin selkärangan suuntaisesti ja "neljännes" saadaan halkaisemalla puolikas kahteen osaan, jolloin "takaneljännes" "muodostuu" siten koivesta, koipi-reisipalasta, sekä selän ja pyrstön takaosasta.

24 Komissio katsoo halkaisumenetelmän perusteella yhtyen tältä osin Bundesfinanzhofin analyysiin asiasta, että sellainen siipikarjaeläimen takaosa, joka siitä huolimatta, että siinä on kaksi takaneljännestä, on saatu halkaisemalla ruho kohtisuoraan selkärankaan nähden eikä pitkittäin selkärangan suuntaisesti, ei vastaa edellä kuvattuja käsitteitä. Käsitteet ovat selviä eikä niitä voida soveltaa pääasiassa kysymyksessä oleviin tuotteisiin, vaan nämä tuotteet kuuluvat väistämättä kaatonimikkeeseen "muut" (koodi 0207 41 71 900), ja niiden osalta ei siten voida maksaa vientitukea.

25 Tätä tulkintaa ei voida hyväksyä. On nimittäin selvää, että nämä tuotteet vastaavat täsmälleen takaneljännesten määritelmää lukuun ottamatta sitä eroa, että kahta neljännestä ei ole käytetyn halkaisemistavan takia erotettu kokonaan toisistaan, vaan ne ovat vielä kiinni toisissaan selän nahasta. Koska ulkonäköä lukuun ottamatta tuotteen sisältö on sama, asiassa on turvauduttava yhdistetyn nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin sen määrittelemiseksi, voidaanko tuotteiden katsoa kuuluvan erityisryhmään vai onko ne luokiteltava kaato-nimikkeen alle.

26 Yleissääntöjen 2 säännön a alakohdan mukaan luokittelun määräävänä perusteena ovat täydellisen tai valmiin tavaran olennaiset ominaisuudet huolimatta siitä, missä muodossa tavara esitetään, oli se sitten mahdollisesti epätäydellinen, viimeistelemätön tai osiin purettu.

27 On kuitenkin selvää, että tuotteen luonteen määrittelemiseksi se, että tuote koostuu kahdesta takaneljänneksestä, jotka eivät ole kokonaan erillään toisistaan, vaan ovat kiinni toisissaan nahanpalasta, ei vaikuta kyseisen tavaran olennaiseen ominaisuuteen, joka on se, että se koostuu kanan kahdesta takaneljänneksestä.

28 Komissio katsoo kuitenkin ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen tavoin, että tapaukseen ei voida soveltaa yleissääntöjen 2 säännön a alakohtaa.

29 Se toteaa ensinnäkin, että tätä sääntöä "ei" voida "normaalisti" soveltaa alojen I-VI tuotteisiin eli yhdistetyn nimikkeistön ryhmiin 1-38.

30 Tältä osin on syytä muistuttaa siitä, että yhteisöjen tuomioistuin on katsonut edellä mainitussa asiassa Boehringer Mannheim antamansa tuomion 18 kohdassa, että yleissääntöjen 2 säännön a alakohtaa koskevissa selityksissä olevan ilmaisun "ei normaalisti" perusteella ei voida täysin sulkea pois sitä, että tätä tulkintasääntöä voidaan käyttää yhteisen tullitariffin ryhmiin 1-38 kuuluvien nimikkeiden tulkinnassa. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on täsmentänyt, että olennaiset ominaisuudet voivat koskea ainoastaan tuotetta, "joka on niin lähellä valmista tuotetta, että se voi kuulua samaan tullinimikkeeseen sen kanssa", ja näin on siitä huolimatta, mihin nimikkeeseen valmis tuote on luokiteltu yhteisessä tullitariffissa.

31 Toiseksi komissio väittää, että kysymyksessä olevien tavaroiden ominaisuuksia ei voida kuvata viittaamalla mahdolliseen valmiiseen tuotteeseen, sillä viejän mukaan tavara on "tyypillinen italialainen tuote", jota ei ole määrä käsitellä muulla tavoin ja joka on siis itse siinä muodossa, kuin se on viety, valmis tuote.

32 Myöskään tätä perustetta ei voida hyväksyä. Yleissääntöjen 2 säännön a alakohdan, sellaisena kuin sitä on tulkittu edellä mainitussa asiassa Boehringer Mannheim annetussa tuomiossa, tarkoituksena on, että sen avulla voidaan rinnastaa kaksi tuotetta, jotka ovat äärimmäisen lähellä toisiaan siten, että ne ovat käytännössä samoja käyttäjän kannalta, jolloin ei oteta huomioon pelkästään tuotteiden ulkonäköä koskevia eroja. Tässä tapauksessa kahden takaneljänneksen yhdistävän selän nahan katkaisemisen jälkeen kuluttaja saa kaksi erillistä siipikarjaeläimen neljännestä, jotka ovat yhdistetyn nimikkeistön selittävissä huomautuksissa tarkoitetuin tavoin kaikilta osiltaan samanlaisia. Kyseisellä tuotteella on siten nimikkeen "puolikkaat ja neljännekset" olennaiset ominaisuudet siitä riippumatta, onko nahka katkaistu vai ei.

33 Näin ollen ei ole syytä tutkia komission muita väitteitä, jotka koskevat kansallista alan käytäntöä, yleissääntöjen 3 säännön soveltamista ja asetuksen N:o 96/89 voimaantuloa kyseisen ajanjakson jälkeen.

34 Ennakkoratkaisukysymykseen on siis vastattava, että siipikarjaeläimen kahdesta takaneljänneksestä koostuvat kananpalat, jotka ovat vielä kiinni toisissaan selän nahasta, ovat maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten annetussa asetuksessa N:o 3846/87 tarkoitettuja "neljänneksiä" (koodi 0207 41 11 000).

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Oikeudenkäyntikulut

35 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneelle komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.

Päätöksen päätösosa

Näillä perusteilla

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN

(kolmas jaosto)

on ratkaissut Bundesfinanzhofin 26.6.1997 tekemällään päätöksellä esittämän kysymyksen seuraavasti:

Siipikarjaeläimen kahdesta takaneljänneksestä koostuvat kananpalat, jotka ovat vielä kiinni toisissaan selän nahasta, ovat maataloustuotteiden nimikkeistöstä vientitukia varten 17 päivänä joulukuuta 1987 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 tarkoitettuja "neljänneksiä" (koodi 0207 41 11 000).