Lisäksi on syytä todeta, että vaikka neuvottelumenettelyä voidaan käyttää vain erityistapauksissa, kuten asetuksen N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen N:o 2342/2002 127 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa, jossa päättyneellä avoimella menettelyllä on saatu sääntöjenvastaisia tarjouksia tai tarjoukset eivät vastaa varsinkaan valinta- ja ratkaisuperusteita, neuvottelumenettely on tästä huolimatta kaikista muista hankintasopimuksen tekomenettelyistä ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen N:o 1605/2002 91 artiklassa tarkoitetusta avoimesta menettelystä erillinen oma menettelynsä.

Siltä osin kuin kyse on julkista hankintaa koskevan sopimuksen sopimuspuolen valintaa koskevasta päätöksestä, jota ei ole julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä eikä internetissä, siinä tapauksessa, että asianomainen toimielin pelkästään julkaisee ratkaisuilmoituksen, johon sisältyvien suppeiden tietojen perusteella hylätyllä tarjoajalla ei ole mahdollisuutta käyttää tehokkaasti kanneoikeuttaan Euroopan unionin tuomioistuimissa, tämän ilmoituksen julkaisupäivä ei voi olla päivä, josta kumoamiskanteen nostamisen määräaika alkaisi kulua. Tällaisessa tilanteessa lähtökohdaksi on otettava ajankohta, jona kantajalla oli tiedon riidanalaisesta toimesta, eli ajankohta, jona kantajalla oli kyseessä olevan toimen sisällöstä ja perusteluista niin täsmällinen tieto, että se pystyy käyttämään kanneoikeuttaan tehokkaasti.

Päätös on annettu SEUT 263 artiklan kuudennessa kohdassa tarkoitetulla tavalla asianmukaisesti tiedoksi silloin, kun siitä on ilmoitettu sille, jolle se on osoitettu, ja tälle on annettu tilaisuus tutustua siihen, joten tiedoksianto voidaan pätevästi toimittaa sähköpostitse. Tätä samaa päätelmää voidaan soveltaa ilmoitukseen, jonka toimielin on lähettänyt sähköpostitse ja kirjatulla kirjeellä.

Kanteen nostamista koskeva SEUT 263 artiklan kuudennessa kohdassa vahvistettu määräaika on ehdoton, ja prosessuaalisia määräaikoja koskevan unionin säännöstön tiukka soveltaminen on oikeusvarmuuden vaatimuksen mukaista ja tarpeen kaikenlaisen syrjinnän tai omavaltaisen kohtelun välttämiseksi oikeudenkäytössä.

Julkista hankintaa koskevaan menettelyyn osallistuvien tarjoajien yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei loukkaa se, että hankintaviranomainen on neuvottelumenettelyssä valinnut tarjouksen, jossa hinta on hiukan korkeampi kuin hinta, jota oli aiemmin tarjonnut avoimessa menettelyssä hylätty tarjoaja. Ensimmäiseksi on nimittäin niin, että vaikka hankintaviranomainen saa käyttää neuvottelumenettelyä vain erityistapauksissa, kuten asetuksen N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen N:o 2342/2002 127 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa, jossa päättyneellä avoimella menettelyllä on saatu sääntöjenvastaisia tarjouksia tai tarjoukset eivät vastaa varsinkaan valinta- ja ratkaisuperusteita, neuvottelumenettely on tästä huolimatta kaikista muista hankintasopimuksen tekomenettelyistä ja erityisesti avoimesta menettelystä erillinen oma menettelynsä. Hylätyn tarjoajan avoimessa menettelyssä tekemää hankintasopimuksen hintatarjousta ei ole tässä yhteydessä mahdollista verrata sopimuspuoleksi valitun tarjoajan neuvottelumenettelyssä tarjoamaan hintaan, koska kyse on kahdesta erillisestä menettelystä.

Toiseksi on niin, että jos hylätyn tarjoajan tilanteen avoimessa menettelyssä voitaisiin katsoa olevan rinnastettavissa sopimuspuoleksi valitun tilanteeseen neuvottelumenettelyssä, vaikka asia ei ole näin, hankintasopimuksen sopimuspuoleksi kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella valittaessa hinta on vain yksi neljästä sopimuksen tekoperusteesta. Näin ollen hankintaviranomainen voi vapaasti valita hankintasopimuksen sopimuspuoleksi sellaisen tarjoajan, jonka tarjoama hinta on korkeampi mutta jonka tarjous on muiden sopimuksen tekoperusteiden mukaisesti arvioituna laadullisesti parempi.

(ks. 67, 69 ja 72 kohta)