Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (laajennettu ensimmäinen jaosto) tuomio 24 päivänä lokakuuta 1997. - British Steel plc vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - EHTY - Kumoamiskanne - Valtion tuki - Yksittäiset päätökset, joilla hyväksytään valtion tuki terästeollisuusyrityksille - Toimivallan puuttuminen - Perusteltu luottamus - Yhteensoveltumattomuus perustamissopimuksen kanssa - Syrjintä - Perustelujen puuttuminen - Puolustautumisoikeuksien loukkaaminen - Perustamissopimuksen 4 artiklan b ja c alakohta, 15 artikla ja 95 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta. - Asia T-243/94.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu II-01887



Tiivistelmä

Asianosaiset

Tuomion perustelut

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo - Oikeudenkäyntiväite, johon vastaaja ei ole vedonnut - Tutkimatta jättäminen - Ehdoton prosessinedellytys, jonka tuomioistuin tutkii omasta aloitteestaan

(EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toinen kohta ja 46 artiklan ensimmäinen kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 113 artikla ja 116 artiklan 3 kohta)

2 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antama hyväksyntä - Yleiset ja yksittäiset päätökset - Yksittäiset päätökset, joilla hyväksytään tuet, jotka eivät kuulu yleisellä päätöksellä hyväksyttyjen tukien luokkaan - Sallittavuus

(EHTY:n perustamissopimuksen 2, 3, 4, 5 ja 95 artikla)

3 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Luottamuksensuojan periaate - Rajat - Varovainen ja valveutunut toimija

4 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antaman hyväksynnän edellytykset - Perustamissopimuksen tavoitteiden yhteensovittaminen - Komission harkintavalta - Suhteellisuus - Poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten seikkojen huomioon ottaminen - Tuomioistuimien suorittama valvonta

(EHTY:n perustamissopimuksen 2, 3, 4 ja 5 artikla sekä 33 artiklan 1 kohta ja 95 artikla)

5 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antaman hyväksynnän edellytykset - Yhteisen edun vastaisen kilpailun vääristymisen puuttuminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 3 ja 4 artikla)

6 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perusteluvelvollisuuden laajuus - EHTY:n perustamissopimuksen nojalla tehty päätös

(EHTY:n perustamissopimuksen 5 ja 15 artikla sekä 33 artiklan 2 kohta)

7 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antama hyväksyntä - Menettely - Neuvoston puoltava lausunto - Yksityiskohtaiset säännöt

(EHTY:n perustamissopimuksen 95 artikla)

Tiivistelmä

8 EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toisessa kohdassa ja 46 artiklan ensimmäisessä kohdassa ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 116 artiklan 3 kohdassa määrätään, että väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä ja että väliintulokirjelmässä saadaan esittää vain jonkun asianosaisen vaatimuksia tukevia vaatimuksia. Väliintulija ei siis voi esittää sellaista prosessinedellytyksen puuttumista koskevaa väitettä, johon vastaaja ei vaatimuksissaan ole vedonnut.

Näiden määräysten vastaista ei sitä vastoin ole se, että väliintulijan esittämät perustelut eroavat sen tukeman asianosaisen perusteluista, koska väliintulon tarkoituksena on aina asianosaisen esittämien vaatimusten tukeminen.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi kuitenkin työjärjestyksensä 113 artiklan nojalla milloin tahansa omasta aloitteestaan tutkia, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, myös silloin, kun väliintulija on esittänyt tätä koskevan väitteen.

9 EHTY:n perustamissopimuksen systematiikassa 4 artiklan c alakohdalla ei estetä sitä, että komissio hyväksyy ennalta-arvaamattomiin tilanteisiin vastatakseen poikkeuksellisesti 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan nojalla jäsenvaltioiden suunnittelemat tuet, jotka ovat yhteensoveltuvia perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa.

Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa komissio valtuutetaan näet tekemään päätös tai antamaan suositus sen jälkeen, kun neuvoston yksimielinen puoltava lausunto on saatu ja EHTY:n neuvoa-antavaa komiteaa kuultu, kaikissa sellaisissa perustamissopimuksessa sääntelemättömissä tapauksissa, joissa tällainen päätös tai suositus osoittautuu tarpeelliseksi jonkin 2, 3 ja 4 artiklassa määrätyn yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi hiilen ja teräksen yhteismarkkinoiden toiminnassa 5 artiklan mukaisesti. Näissä artikloissa määrätään, että samalla päätöksellä tai suosituksella, joka on tehty tai annettu samassa muodossa, määritetään tarvittaessa sovellettavat seuraamukset.

Komissio on näin ollen perustamissopimuksen erityismääräyksen puuttuessa toimivaltainen tekemään sellaisia yleisiä tai yksittäisiä päätöksiä, jotka ovat tarpeellisia perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa, joilla sille annetaan tämä toimivalta, ei nimittäin tarkenneta millään tavoin niiden päätösten soveltamisalaa, joita komissio voi tehdä. Tällöin komission tehtävänä on tapauskohtaisesti harkita, kumpi näistä kahdesta päätöstyypistä, yleispäätös vaiko yksittäinen päätös, on asianmukaisempi halutun tavoitteen tai haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Terästeollisuuden tukisäännöstön kaltaisella yleisellä päätöksellä pyritään vain yleisesti ja tietyin edellytyksin hyväksymään ne poikkeukset, jotka tästä kiellosta voidaan tehdä määrättyjen näissä säännöksissä tyhjentävästi lueteltujen tukiluokkien osalta. Tukiin, jotka eivät kuulu tukisäännöstössä tästä kiellosta vapautettuihin luokkiin, sovelletaan siis yksinomaan 4 artiklan c alakohtaa. Tästä seuraa, että jos tällaiset tuet kuitenkin osoittautuvat tarpeellisiksi perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi, komissio on valtuutettu käyttämään oikeudellisena perustana perustamissopimuksen 95 artiklaa voidakseen kohdata tämän ennalta-arvaamattoman tilanteen tarvittaessa yksittäisellä päätöksellä.

10 Taloudelliset toimijat eivät voi perustellusti luottaa sellaisen olemassa olevan tilanteen säilymiseen, jota voidaan muuttaa yhteisön toimielinten harkintavallan rajoissa. Näin on erityisesti teräksen yhteismarkkinoiden kaltaisilla markkinoilla, joiden moitteettoman toiminnan ilmeisenä edellytyksenä on, että nämä markkinat sopeutuvat jatkuvasti taloudellisen tilanteen vaihteluihin. Lisäksi varovaisen ja valveutuneen toimijan on tietyissä tapauksissa osattava ennakoida, että selvien kriisitilanteiden torjumiseksi ryhdytään erityisiin toimenpiteisiin ja että luottamuksensuojan periaatteeseen ei tällöin voida vedota.

Terästeollisuusyrityksen, jolla on merkittävä taloudellinen asema ja joka osallistuu EHTY:n neuvoa-antavaan komiteaan, pitää näissä olosuhteissa huomata, että tehokkaat toimenpiteet Euroopan terästeollisuuden etujen varmistamiseksi saattavat osoittautua ehdottoman välttämättömiksi ja että komissio saattaa tässä tarkoituksessa terästeollisuuden tukisäännöstön voimassaolosta huolimatta tehdä EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan perusteella päätöksiä, koska päätösten ja tukisäännöstön tavoitteet eivät ole samat.

11 EHTY:n perustamissopimusta sovellettaessa komissio arvioi vapaata harkintavaltaa käyttäen, ovatko terästeollisuuden rakenneuudistustoimenpiteisiin liittyvät tuet yhteensopivia perustamissopimuksen perusperiaatteiden kanssa. Komission tehtäviin kuuluu perustamissopimuksessa vahvistetut erilaiset tavoitteet huomioon ottaen varmistaa näiden erilaisten tavoitteiden pysyvä yhteensovittaminen ja sen on tässä tarkoituksessa käytettävä harkintavaltaansa siten, että yhteinen etu toteutuu.

Tiettyjen konsernien tervehdyttämiseen perustuvalla Euroopan terästeollisuuden rationalisoinnilla, kannattamattomien tai kilpailukyvyttömien laitosten lakkauttamisella, ylikapasiteetin vähentämisellä, konsernin yksityistämisellä sen elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja työpaikkojen kohtuullisella vähentämisellä, joihin näillä päätöksillä pyritään, toteutetaan perustamissopimuksen mukaisia tavoitteita ottaen huomioon terästeollisuusalan herkkyys ja se, että kriisin jatkuminen tai jopa syventyminen voi aiheuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden taloudessa äärimmäisen vakavia ja pysyviä vaikeuksia. Tästä seuraa, että komission päätöksillä, joilla hyväksytään valtion tukien myöntäminen tällaisen rationalisoinnin toteuttamiseksi, pyritään yleisen edun turvaamiseen perustamissopimuksen tavoitteiden mukaisesti.

Komissio ei kuitenkaan voi missään tapauksessa hyväksyä sellaisten valtion tukien myöntämistä, jotka eivät ole välttämättömiä perustamissopimuksessa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja joilla aiheutetaan kilpailun vääristymistä yhteisillä teräsmarkkinoilla.

Koska komissiolla on valtion tukia koskevissa asioissa harkintavalta, jonka käyttäminen edellyttää monitahoisten taloudellisten ja teknisten arvioiden tekemistä yhteisön tasolla, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on valvoessaan EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätyin tavoin päätösten lainmukaisuutta vain tarkistettava, että tosiasiat ovat aineellisesti oikeita ja ettei ilmeistä arviointivirhettä ole tehty.

Jotta näitä tuotantoylikapasiteetista kärsiviin teräsmarkkinoihin vaikuttavia päätöksiä voitaisiin pitää suhteellisuusperiaatteen mukaisina, on tarkistettava, ovatko näissä päätöksissä tuensaajayrityksille asetetut lakkauttamisvelvollisuus ja kapasiteetin vähentämisvelvollisuus asianmukaisia vastikkeita hyväksytyille tuille.

Velvollisuuksien asianmukaisuutta tarkistettaessa ei voida määrittää tukien määrän ja poistettavan tuotantokapasiteetin merkittävyyden välistä tarkkaa määrällistä suhdetta. Sitä vastoin tekijät, jotka vaikuttavat myönnettäväksi aiottujen tukien tarkkaan määrään, eivät koostu pelkästään poistettavan tuotantokapasiteetin tonnimäärästä, vaan ne sisältävät myös muita yhteisön alueelta toiselle vaihtelevia tekijöitä, kuten rakenneuudistusponnistelut, alueelliset ja sosiaaliset terästeollisuuden kriisin aiheuttamat ongelmat, tekninen kehitys ja yritysten sopeutuminen markkinoiden vaatimuksiin. Tästä seuraa, että komission tekemää arviointia ei voida tarkistaa yksinomaan taloudellisten perusteiden nojalla. Komissio voi perustellusti ottaa huomioon laajan joukon poliittisia, taloudellisia tai sosiaalisia seikkoja, kun se käyttää perustamissopimuksen 95 artiklaan perustuvaa harkintavaltaansa.

12 Vaikka kaikilla terästeollisuuden tukitoimilla voidaan suosia yhtä yritystä toiseen nähden, komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä tukia, joiden myöntämisellä aiheutetaan kilpailun vääristymistä yhteisen edun vastaisella tavalla. Komissiolla on perustamissopimuksen 3 artiklan nojalla käytännössä velvollisuus toimia yhteisen edun mukaisesti, mutta tämä ei tarkoita sitä, että sen olisi toimittava poikkeuksetta kaikkien oikeussubjektien eduksi, sillä komissiolla ei ole asemansa perusteella velvollisuutta toimia vain sillä edellytyksellä, että kenenkään etuihin ei puututa. Sitä vastoin sen on toimittava eri etuja arvioiden ja välttäen vahingollisia vaikutuksia, jos tehtävä päätös sen kohtuudella sallii. Komissio voi yhteisen edun nimissä käyttää päätösvaltaansa olosuhteiden edellyttämällä tavalla jopa tiettyjen yksittäisten etujen haitaksi.

13 Perustamissopimuksen 5 artiklan toisen kohdan neljännestä luetelmakohdasta ja 15 artiklan ensimmäisestä kohdasta sekä tämän perustamissopimuksen yleisistä periaatteista ilmenee, että komissiolla on perusteluvelvollisuus, kun se tekee yleisiä tai yksittäisiä päätöksiä, olipa näiden päätösten oikeudellinen perusta mikä tahansa.

Perusteluissa on otettava huomioon kyseisen toimenpiteen luonne ja niistä on selkeästi ja yksiselitteisesti käytävä ilmi yhteisön toimielimen riidanalaisen toimenpiteen perustelut siten, että henkilöille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt ja että yhteisöjen tuomioistuimet voivat valvoa toimenpiteen laillisuutta. Yhteisön toimielimen ei tarvitse perusteluissaan esittää kaikkia asiaan liittyviä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevia yksityiskohtia. Perusteluja arvioitaessa on otettava huomioon päätöksen sanamuodon lisäksi myös asiayhteys ja kaikki asiaa koskevat oikeussäännöt. Lisäksi toimenpiteen perusteluja on arvioitava ottaen huomioon muun muassa se intressi, joka toimenpiteen kohteena olevilla tai muilla sellaisilla henkilöillä, joita toimenpide perustamissopimuksen 33 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuin tavoin koskee, voi olla selitysten saamiseen. Osallistuminen tiiviisti päätösten tekemistä edeltävään menettelyyn vaikuttaa siten, että päätösten perustana olevia seikkoja ei ole tarpeen perustella äärimmäisen yksityiskohtaisesti.

14 Vaikka perustamissopimuksen 95 artiklassa määrätään, että komission päätös voidaan tehdä sen jälkeen kun neuvoston yksimielinen puoltava lausunto on saatu, siinä ei määritetä niitä tapoja, joilla komission on pyydettävä lausuntoa eikä siinä muun muassa selkeästi täsmennetä, onko komission annettava päätösehdotus neuvoston käsiteltäväksi.

Asianosaiset

Asiassa T-243/94,

British Steel plc, Englannin oikeuden mukaan perustettu yhtiö, kotipaikka Lontoo, edustajinaan Richard Plender, QC, Englannin ja Walesin asianajajayhteisö, ja solicitor William Sibree, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Elvinger, Hoss ja Prussen, 15 Côte d'Eich,

kantajana,

jota tukevat

SSAB Svenskt Stål AB, Ruotsin oikeuden mukaan perustettu yhtiö, kotipaikka Tukholma, edustajinaan solicitorit John Boyce ja Philip Raven, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Elvinger, Hoss ja Prussen, 15 Côte d'Eich, ja

Det Danske Stålvalseværk A/S, Tanskan oikeuden mukaan perustettu yhtiö, kotipaikka Frederiksværk (Tanska), edustajanaan solicitor Jonathan Alex Lawrence, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Ernst Arendt, 8-10 rue Mathias Hardt,

väliintulijoina,

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellisen yksikön virkamiehet Nicholas Khan ja Ben Smulders, prosessiosoite Luxemburgissa c/o Carlos Gómez de la Cruz, Centre Wagner, Kirchberg,

vastaajana,

jota tukevat

Euroopan unionin neuvosto, asiamiehinään oikeudellisen yksikön johtaja Rüdiger Bandilla ja oikeudellinen neuvonantaja John Carbery, prosessiosoite Luxemburgissa c/o Euroopan investointipankin lakiasiainosaston pääjohtaja Alessandro Morbilli, 100 boulevard Konrad Adenauer,

Italian tasavalta, asiamiehenään ulkoasiainministeriön diplomaattisten riita-asioiden osaston osastopäällikkö Umberto Leanza, avustajanaan valtionasiamies Pier Giorgio Ferri, prosessiosoite Luxemburgissa Italian suurlähetystö, 5 rue Marie-Adélaïde,

Espanjan kuningaskunta, asiamiehenään yhteisön oikeutta ja toimielimiä koskevan kansallisen koordinoinnin pääjohtaja Alberto Navarro González, avustajanaan aluksi valtionasiamies Gloria Calvo Díaz ja sittemmin valtionasiamies Luis Perez De Ayala Beccerril, prosessiosoite Luxemburgissa Espanjan suurlähetystö, 4-6 boulevard Emmanuel Servais, ja

Ilva Laminati Piani SpA, Italian oikeuden mukaan perustettu yhtiö, kotipaikka Rooma, edustajinaan asianajaja Aurelio Pappalardo, Trapani, ja asianajaja Massimo Merola, Rooma, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Alain Lorang, 51 rue Albert 1er,

väliintulijoina,

jossa kantaja vaatii ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan komission 12.4.1994 tekemän päätöksen 94/258/EHTY, joka koskee tukia, jotka Espanja aikoo myöntää Corporación de la Siderurgia Integral -nimiselle (CSI) julkiselle integroidulle terästeollisuusyritykselle ja komission 12.4.1994 tekemän päätöksen 94/259/EHTY, joka koskee Italian julkisen alan terästeollisuusyrityksille (Ilva-terästeollisuuskonserni) myöntämiä tukia (EYVL L 112, s. 58 ja 64),

EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN

(laajennettu ensimmäinen jaosto),

toimien kokoonpanossa: presidentti A. Saggio sekä tuomarit A. Kalogeropoulos, V. Tiili, A. Potocki ja R. M. Moura Ramos,

kirjaaja: H. Jung,

ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 25.2.1997 pidetyssä suullisessa käsittelyssä esitetyn,

on antanut seuraavan

tuomion

Tuomion perustelut

Yhteisön säännökset

1 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksessa (jäljempänä perustamissopimus) kielletään lähtökohtaisesti valtion tukien myöntäminen terästeollisuusyrityksille, sillä sen 4 artiklan c alakohdassa todetaan, että hiilen ja teräksen yhteismarkkinoille soveltumattomina pidetään sekä sen vuoksi poistetaan ja kielletään tässä sopimuksessa määrätyin edellytyksin "valtioiden muodossa tai toisessa myöntämä tuki tai avustukset taikka määräämät erityismaksut".

2 Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa todetaan seuraavaa:

"Kaikissa niissä tapauksissa, joista ei määrätä tässä sopimuksessa ja joissa komission päätös tai suositus osoittautuu tarpeelliseksi 2, 3 ja 4 artiklassa määrättyjen yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi hiilen ja teräksen yhteismarkkinoiden toiminnassa 5 artiklan mukaisesti, päätös voidaan tehdä tai suositus antaa sen jälkeen kun neuvoston yksimielinen puoltava lausunto on saatu ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultu. Mahdollisesti sovellettavat seuraamukset määrätään samassa päätöksessä tai suosituksessa samaa menettelyä noudattaen."

3 Voidakseen vastata terästeollisuusalan rakenneuudistuksen edellyttämiin vaatimuksiin komissio nojautui perustamissopimuksen 95 artiklan edellä mainittuihin määräyksiin ottaakseen käyttöön 1980-luvun alusta lähtien yhteisön tukijärjestelmän, jonka nojalla voidaan myöntää terästeollisuudelle valtion tukea tietyissä tyhjentävästi luetelluissa tapauksissa. Tätä järjestelmää on muutettu useita kertoja terästeollisuuden suhdannevaikeuksiin vastaamiseksi. Näin ollen nyt käsiteltävänä olevassa asiassa kysymyksessä olevana ajanjaksona voimassa oleva terästeollisuuden valtion tukea koskeva yhteisön säännöstö on sarjan viides ja se on vahvistettu yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 27.11.1991 tehdyllä komission päätöksellä nro 3855/91/EHTY (EYVL L 362, s. 57, jäljempänä tukisäännöstö). Sen perustelukappaleista ilmenee, että siinä, kuten aikaisemmassakin säännöstössä vahvistetaan yhteisön järjestelmä, joka on tarkoitettu kattamaan jäsenvaltioiden missä tahansa muodossa myöntämät erityiset tai muut tuet. Tässä säännöstössä ei hyväksytä toimintatukia eikä rakenneuudistustukia lakkauttamistukia lukuun ottamatta.

Riita-asian perustana olevat tosiseikat

4 Terästeollisuusalan taloudellisen tilanteen huonontumisen vuoksi komissio esitteli rakenneuudistussuunnitelman neuvostolle ja Euroopan parlamentille 23.11.1992 antamassaan tiedonannossa SEC(92) 2160 lopull., joka oli otsikoitu "Kohti terästeollisuuden kilpailukyvyn vahvistamista. Rakenneuudistuksen tarve". Tämä suunnitelma perustui siihen, että rakenteellisen ylikapasiteetin oli todettu jatkuvan ja sen pääasiallisena tarkoituksena oli vähentää tuotantokapasiteettia olennaisesti ja pysyvästi vähintään 19 miljoonalla tonnilla terästeollisuusyritysten vapaaehtoisen osallistumisen pohjalta. Tätä varten siinä määrättiin sosiaalialaa koskevista oheistoimenpiteistä sekä taloudellisista kannustimista yhteisön tuki mukaan lukien. Samalla komissio antoi tutkimustoimeksiannon Braun-nimiselle riippumattomalle asiantuntijalle, joka oli komission teollisuusasioita käsittelevän pääosaston entinen pääjohtaja ja jonka keskeisenä tehtävänä oli laatia luettelo terästeollisuussektoriin kuuluvien yritysten lakkauttamishankkeista edellä mainitussa tiedonannossa tarkoitettuna aikana, joka käsitti vuodet 1993-1995. Oltuaan yhteydessä noin 70 yrityksen johtajaan, Braun jätti 29.1.1993 kertomuksensa, jonka otsikkona oli "Parhaillaan tai tulevaisuudessa toteutettavat terästeollisuuden rakenneuudistukset".

5 Neuvosto hyväksyi 25.2.1993 tekemissään päätelmissä komission Braunin kertomuksen perusteella esittelemän ohjelman pääpiirteet tuotantokapasiteetin olennaiseksi vähentämiseksi. Terästeollisuuden pysyvää rakenneuudistusta oli helpotettava "ajallisesti rajoitetuilla oheistoimenpiteillä valtion tukien valvontaa koskevaa säännöstöä tarkasti noudattaen", ottaen huomioon valtion tukien osalta sen, että "komissio on vahvistanut soveltavansa tarkasti ja objektiivisesti tukisäännöstöä ja valvovansa, että mahdolliset poikkeukset, joita voidaan perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla ehdottaa neuvostolle, tukevat täysin tuotantokapasiteetin vähentämisponnistuksia. Neuvosto antaa nopeasti näitä ehdotuksia koskevan objektiivisiin kriteereihin perustuvan lausunnon".

6 Neuvosto ja komissio ovat tältä pohjalta todenneet 17.12.1993 tehtyyn neuvoston pöytäkirjaan liittyvässä yhteisessä julistuksessaan, jossa vedotaan neuvostossa saavutettuun kokonaisratkaisuun perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan mukaisen yksimielisen lausunnon antamiseksi valtion tuesta julkisille yrityksille, joihin kuuluvat Sidenor (Espanja), Sächsische Edelstahlwerke GmbH (Saksa), Corporación de la Siderurgia Integral (CSI, Espanja), Ilva (Italia), EKO Stahl AG (Saksa) ja Siderurgia Nacional (Portugali), että ne "[katsovat] että ainoa keino tervehdyttää yhteisön terästeollisuus niin, että se olisi kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla, [on] lopettaa lopullisesti julkiset tuet terästeollisuudelle ja lakkauttaa kannattamattomat laitokset. Antaen yksimielisen puoltavan lausunnon käsiteltävinään oleviin 95 artiklaan perustuviin ehdotuksiin neuvosto [toteaa], että tukisäännöstöä [- -] ja tukisäännöstön mukaisen hyväksymisen puuttuessa EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohtaa on sovellettava tarkasti. Neuvosto julistaa 25.2.1993 tekemiensä päätelmien mukaisesti päättäneensä välttää kaikkia uusia 95 artiklan perusteella tehtäviä, yksittäisiä yrityksiä koskevia poikkeuksia, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta jokaisen jäsenvaltion oikeutta pyytää EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaista päätöstä".

7 Neuvosto antoi 22.12.1993 perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan nojalla yksimielisen puoltavan lausuntonsa, joka koski edellä mainittujen tukien myöntämistä kyseessä olevien julkisten yritysten rakenneuudistukseen tai yksityistämiseen.

8 Helpottaakseen terästeollisuuden rakenneuudistusta komissio teki tältä oikeudelliselta ja tosiasialliselta pohjalta 12.4.1994 edellä mainitun neuvoston yksimielisen lausunnon saatuaan perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan nojalla kuusi erillistä päätöstä, joilla hyväksyttiin valtion tukia koskevien kriteerien vastaisten tukien myöntäminen ja sallittiin edellä mainitun tukisäännöstön perusteella se, että perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdasta poikettiin. Komissio hyväksyi näillä kuudella päätöksellä Saksan suunnitteleman valtion tuen EKO Stahl AG Eisenhüttenstadt -nimiselle terästeollisuusyritykselle (päätös 94/256/EHTY, EYVL L 112, s. 45), Portugalin suunnitteleman valtion tuen Siderurgia Nacional -nimiselle terästeollisuusyritykselle (päätös 94/257/EHTY, EYVL L 112, s. 52), Espanjan suunnitteleman valtion tuen Corporación de la Siderurgia Integral -nimiselle (CSI) julkiselle terästeollisuusyritykselle (päätös 94/258/EHTY, EYVL L 112, s. 58), Italian myöntämän tuen julkisen alan terästeollisuusyrityksille (Ilva-terästeollisuusryhmä) (päätös 94/259/EHTY, EYVL L 112, s. 64), Saksan suunnitteleman tuen Sächsische Edelstahlwerke GmbH Freital/Sachsen -nimiselle terästeollisuusyritykselle (päätös 94/260/EHTY, EYVL L 112, s. 71) ja Espanjan suunnitteleman tuen Sidenor-nimiselle erityisterästä tuottavalla yritykselle (päätös 94/261/EHTY, EYVL L 112, s. 77).

9 Näihin hyväksyntöihin liittyi neuvoston yksimielisen puoltavan lausunnon mukaisesti "velvoitteita, jotka vastaavat jalostamattoman teräksen osalta vähintään 2 miljoonan tonnin ja kuumalaminoidun teräksen osalta enintään 5,4 miljoonan tonnin nettokapasiteettivähennyksiä", komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 13.4.1994 antaman tiedonannon (KOM(94) 125 lopull.) mukaisesti, joka koski terästeollisuuden rakenneuudistusta koskevan välitilinpäätöksen vahvistamista ja tämän menettelyn konsolidoimiseksi tarkoitettujen ehdotusten tekemistä edellä mainittujen neuvoston 25.2.1993 tekemien päätelmien hengessä.

Oikeudenkäyntimenettely

10 Terästeollisuusyritys British Steel plc on vaatinut 27.6.1994 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa nostamallaan kanteella CSI-yritystä koskevan 12.4.1994 tehdyn päätöksen 92/258/EHTY ja Ilva-konsernia koskevan samana päivänä tehdyn päätöksen 94/259/EHTY kumoamista perustamissopimuksen 33 artiklan nojalla.

11 Samanaikaisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on nostettu kaksi muuta kannetta; Association des aciéries européennes indépendantes (EISA) nosti kanteen edellä mainituista 12.4.1994 tehdyistä kuudesta päätöksestä 94/256/EHTY-94/261/EHTY (asia T-239/94) ja Wirtschaftsvereinigung Stahl, Thyssen Stahl AG, Preussag Stahl AG ja Hoogovens Groep BV nostivat kanteen päätöksestä 94/259/EHTY, jolla hyväksyttiin valtion tuki Ilva-terästeollisuusryhmälle (asia T-244/94).

12 Nyt esillä olevassa asiassa neuvosto, Italian tasavalta, Espanjan kuningaskunta ja Ilva Laminati Piani SpA (jäljempänä Ilva) jättivät ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 25.10., 11.11., 13.11. sekä 19.12.1994 väliintulohakemuksen, jossa ne pyysivät saada osallistua oikeudenkäyntiin vastaajan vaatimusten tueksi. SSAB Svenskt Stål AB ja Det Danske Stålvalseværk A/S jättivät puolestaan 8.12.1994 ja 15.12.1994 väliintulohakemuksen, jossa ne pyysivät saada osallistua oikeudenkäyntiin kantajan vaatimusten tueksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen laajennetun toisen jaoston puheenjohtaja hyväksyi nämä hakemukset 13.2.1995 ja 6.3.1995 antamillaan määräyksillä.

13 British Steel on vaatinut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 28.10.1994 jättämässään hakemuksessa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ryhtyy työjärjestyksen 64 artiklan 4 kohdan mukaisiin prosessinjohtotoimiin määräämällä, että komission on esitettävä Atkinsin komission pyynnöstä laatimat asiantuntijalausunnot, jotka liittyvät Ilva- ja CSI-yritysten rakenneuudistussuunnitelmien toteuttamismahdollisuuksiin ja ne näitä yrityksiä koskevat lausunnot, jotka Italian ja Espanjan on ollut riidanalaisten päätösten 4 artiklan perusteella annettava komissiolle kaksi kertaa vuodessa, jotta komissio voi valvoa näissä päätöksissä määrättyjen edellytysten noudattamista. Komission jätettyä 9.12.1994 huomautuksensa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin esitti kantajalle, komissiolle ja Ilvalle kysymyksiä, joilla pyrittiin selvittämään ensinnäkin, oliko edellä mainittujen lausuntojen esittäminen tarpeen riidanalaisten päätösten lainmukaisuuden arvioinnin ja puolustautumisoikeuksien takaamisen kannalta ja toisaalta, olivatko näihin lausuntoihin sisältyvät tiedot luottamuksellisia, ja se kehotti väliintulijoita esittämään huomautuksensa kantajan vaatimuksesta. Kantaja, komissio ja Ilva vastasivat kysymyksiin ja väliintulijat jättivät huomautuksensa asetetussa määräajassa. Lisäksi komissio antoi 30.6.1995 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle luottamuksellisuutta koskevaan kysymykseen liittyen Atkinsin laatiman CSI-yritystä koskevan asiantuntijalausunnon, josta oli poistettu CSI:n luottamuksellisina pitämät tiedot. Komissio selitti, että tämä lausunto oli laadittu SRI:n laatiman asiantuntijalausunnon perusteella eikä siihen siis sisältynyt samantyyppisiä yksityiskohtaisia analyysejä, kuin Atkinsin laatimaan Ilvaa koskevaan lausuntoon, jossa luottamuksellisten kaupallisten tietojen perusteella tutkittiin tämän yrityksen rakenneuudistusmahdollisuuksia, ja että tämän vuoksi tätä lausuntoa ei ollut mahdollista toimittaa siinä muodossa, että siitä olisi poistettu luottamukselliset tiedot. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ennen prosessinjohtotoimia koskevan hakemuksen ratkaisemista oli aiheellista jatkaa oikeudenkäyntimenettelyä ja antoi tämän päätöksen tiedoksi kantajalle 20.7.1995 päivätyllä kirjeellä.

14 British Steel on vaatinut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 8.8.1995 jättämässään toisessa hakemuksessa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ryhtyy prosessinjohtotoimiin määräämällä, että komission on esitettävä Atkinsin Ilvasta laatima asiantuntijalausunto ja SRI:n CSI:stä laatima asiantuntijalausunto, joista tarvittaessa on poistettu näitä kahta yhtiötä koskevat luottamukselliset tiedot. Väliintulijoille varattiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että tätä toista hakemusta ei ollut syytä ratkaista oikeudenkäynnin silloisessa vaiheessa ja antoi tämän päätöksen tiedoksi kantajalle 26.10.1995 päivätyllä kirjeellä.

15 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin esitti 3.12.1996 komissiolle kysymyksiä, jotka liittyivät pääasiallisesti niihin tietoihin, joiden antamista kantaja toissijaisesti vaati ensimmäisessä prosessinjohtotoimiin ryhtymistä koskevassa hakemuksessaan siltä varalta, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoisi asianmukaiseksi olla hyväksymättä sen vaatimusta, joka koski edellä mainittujen asiantuntijalausuntojen esittämistä, ja määrätä muista prosessinjohtotoimista. Komissio vastasi näihin kysymyksiin asetetussa määräajassa. Nämä vastaukset huomioon ottaen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että sillä oli käytettävissä kaikki ne tarvittavat tiedot, joita se tarvitsi arvioidakseen kantajan esittämiä perusteita ja etteivät Atkinsin Ilvaa ja SRI:tä koskevat asiantuntijalausunnot eivätkä edellä mainittujen jäsenvaltioiden antamat lausunnot olleet tarpeen puolustautumisoikeuksien turvaamiseksi. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätti esittelevän tuomarin kertomuksen perusteella aloittaa suullisen käsittelyn ilman edeltäviä asian selvittämistoimia. Asianosaiset ovat esittäneet huomautuksensa ja vastanneet ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin 25.2.1997 pidetyssä istunnossa.

Asianosaisten vaatimukset

16 Kantaja ja sitä väliintulijana tukeva SSAB Svenskt Stål vaativat, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin

- kumoaa 12.4.1994 tehdyt komission päätökset 94/258/EHTY ja 94/259/EHTY;

- velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

17 Väliintulijana oleva Det Danske Stålvalseværk vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin

- kumoaa 12.4.1994 tehdyt komission päätökset 94/258/EHTY ja 94/259/EHTY;

- velvoittaa komission korvaamaan kaikki, myös väliintulijan oikeudenkäyntikulut.

18 Vastaaja ja sitä väliintulijoina tukevat neuvosto, Italian tasavalta ja Espanjan kuningaskunta vaativat, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin

- hylkää kanteen;

- velvoittaa kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

19 Ilva vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin

- jättää kanteen tutkimatta ja/tai hylkää sen perusteettomana;

- velvoittaa kantajan korvaamaan kaikki, myös Ilvan oikeudenkäyntikulut.

Kanteen tutkittavaksi ottaminen

Asianosaisten ja väliintulijoiden väitteet sekä niiden perustelut

20 British Steel korostaa olevansa perustamissopimuksen 33 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu yritys, jota riidanalaiset päätökset koskevat: näillä päätöksillä hyväksyttiin etujen myöntäminen sen kanssa kilpaileville yrityksille. Tämän vuoksi se kiistää Ilvan esittämän väitteen, jonka mukaan edellä mainitut kuusi 12.4.1994 tehtyä komission päätöstä muodostaisivat neuvostossa tehtyyn poliittiseen sovitteluratkaisuun perustuvan jakamattoman kokonaisuuden ja että tästä syystä nyt esillä olevaa vain kahden päätöksen kumoamista koskevaa kannetta ei voitaisi tutkia, koska näiden kahden päätöksen mahdollinen kumoaminen aiheuttaisi kaikkein korkeimmalla tasolla tehtyyn poliittiseen sopimukseen sellaisen muutoksen, jota ei voida hyväksyä. Tällä perustelulla ei ole merkitystä varsinkaan tutkittavaksi ottamisen kannalta, koska kantajan oikeutta riitauttaa kyseiset kaksi päätöstä, joiden se katsoo koskevan itseään suoraan ja erikseen, ei voida asettaa kyseenalaiseksi vain sillä perusteella, että riidanalaiset päätökset ja komission samassa yhteydessä tekemät muut päätökset liittyvät poliittisesti toisiinsa.

21 Ilva puolestaan myöntää ensinnäkin, ettei sillä väliintulijana ole oikeutta esittää oikeudenkäyntiväitettä nyt esillä olevassa asiassa, koska komissio ei kirjallisen käsittelyn kuluessa ole tällaista väitettä esittänyt. Se muistuttaa kuitenkin, että työjärjestyksen 113 artiklan mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi milloin tahansa omasta aloitteestaan tutkia, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi ja tästä syystä sen on tutkittava Ilvan esittämät väitteet ja niiden perustelut.

22 Tässä tapauksessa kaksi British Steelin riitauttamaa päätöstä ovat yhteisön terästeollisuuden rakenneuudistuksen kannalta tärkeä osa neuvostossa tehtyä poliittista kokonaisratkaisua. Nyt esillä oleva kanne on tästä syystä jätettävä tutkimatta, koska siinä ei ainoastaan kiistetä niitä perusteita, jotka komissio esitti arvioidessaan kahdella riidanalaisella päätöksellä hyväksyttyjen tukien myöntämisedellytyksiä, vaan siinä myös asetetaan kyseenalaiseksi yhteisön tasolla tehdyn sellaisen poliittisen sopimuksen perusta, joka on laillisesti vahvistettu kuudella 12.4.1994 tehdyllä komission päätöksellä. Yhden tai useamman kyseisen päätöksen mahdollisella kumoamisella muutetaan neuvostossa saavutettua poliittista sovitteluratkaisua. Tästä seuraa Ilvan mukaan, että vain sellainen kanne, jolla kantaja riitauttaa kaikki kuusi päätöstä, voidaan tutkia.

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

23 Ennen väliintulija Ilvan esittämän prosessinedellytyksen puuttumista koskevan väitteen tutkimista ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo tarpeelliseksi arvioida tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä työjärjestyksen perusteella.

24 Väliintulokirjelmässä saadaan esittää vain jonkun asianosaisen esittämiä vaatimuksia tukevia vaatimuksia (EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toinen kohta ja 46 artiklan ensimmäinen kohta). Lisäksi väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä (työjärjestyksen 116 artiklan 3 kohta).

25 Vastaaja ei ole esittänyt tätä prosessinedellytyksen puuttumista koskevaa väitettä kirjallisessa menettelyssä. Tästä seuraa, että väliintulijana oleva Ilva ei voi esittää prosessinedellytyksen puuttumista koskevaa väitettä ja että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella ei ole velvollisuutta tutkia sen tältä osin esittämiä perusteita (ks. tästä asia C-313/90, CIRFS ym. v. komissio, tuomio 24.3.1993, Kok. 1993, s. I-1125).

26 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi kuitenkin työjärjestyksen 113 artiklan nojalla milloin tahansa omasta aloitteestaan tutkia, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, myös silloin, kun väliintulija on esittänyt tätä koskevan väitteen (ks. yhdistetyt asiat C-305/86 ja C-160/87, Neotype Techmashexport v. komissio, tuomio 11.7.1990, Kok. 1990, s. I-2945 ja asia C-225/91, Matra v. komissio, tuomio 15.6.1993, Kok. 1993, s. I-3203).

27 Asia voidaan jättää tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen perusteella vain silloin, kun perustamissopimuksen 33 artiklan toisen kohdan perusteella nostetun kanteen tutkittavaksi ottamisen olennainen edellytys puuttuu.

28 Koska väliintulijan tutkimatta jättämistä koskevan vaatimuksensa tueksi esittämä peruste ei liity näihin olennaisiin edellytyksiin, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ei ole omasta aloitteestaan tutkittava, onko asia jätettävä tutkimatta. Ilva väittää pääasiallisesti ainoastaan, että jos yritystä koskeva päätös kuuluu osana "päätöskokonaisuuteen", tämä yritys ei voi riitauttaa kyseistä päätöstä erikseen, vaan sen on nostettava kumoamiskanne kaikkia tähän "päätöskokonaisuuteen" sisältyviä päätöksiä vastaan. Sen lisäksi, että tällaisesta tutkittavaksi ottamisen edellytyksestä ei määrätä perustamissopimuksen asiaa koskevissa määräyksissä, se on täysin ristiriidassa EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan toisen kohdan sanamuodon ja tarkoituksen kanssa, sillä tässä kohdassa vahvistetaan nimenomaisesti yrityksen tai yritysten yhteenliittymän oikeus nostaa kanne sitä koskevasta yksittäisestä päätöksestä.

29 Tästä seuraa, että Ilvan esittämä oikeudenkäyntiväite on joka tapauksessa hylättävä, koska sen perustana oleva tutkittavaksi ottamisen edellytystä koskeva väite on vastoin yritykselle perustamissopimuksen 33 artiklassa annettua oikeutta nostaa kanne jokaisesta sitä koskevasta yksittäisestä päätöksestä.

Pääasia

30 Kantaja esittää kumoamisvaatimuksensa tueksi neljä kanneperustetta, jotka koskevat komission puuttuvaa toimivaltaa tehdä riidanalaiset päätökset, luottamuksensuojan periaatteen loukkaamista, EHTY:n perustamissopimuksen tai sen soveltamista koskevien sääntöjen rikkomista ja olennaisten menettelymääräysten rikkomista.

1. Komission puuttuvaa toimivaltaa koskeva kanneperuste

Asianosaisten ja väliintulijoiden väitteet sekä niiden perustelut

31 British Steel katsoo, ettei komissiolla ollut toimivaltaa tehdä riidanalaisia päätöksiä. Tukisäännöstö on oikeudellisesti tyhjentävä ja velvoittava, koska siinä kielletään hyväksymästä sen säännösten vastaisia tukia. Erityisesti tämän säännöstön 1 artiklassa kielletään nimenomaisesti kaikki toiminta- ja investointituet. Komissiolla ei näin ollen kantajan mukaan ollut toimivaltaa hyväksyä kahdella riidanalaisella päätöksellä tällaisten tukien myöntämistä. Komissio ei voi katsoa, että sillä on perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen kohdan perusteella tällainen toimivalta, sillä se on hyväksynyt juuri 95 artiklan nojalla tukisäännöstön, jossa määritetään sitovasti perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi sovellettavat perusteet, kuitenkin siten, että itse tukisäännöstöä voidaan yleisellä päätöksellä muuttaa.

32 Tältä osin kantaja korostaa, että jos komissio aikoo hyväksyä sellaiset tuet, jotka eivät täytä tukisäännöstössä asetettuja edellytyksiä, sen on muutettava itse säännöstöä sellaisella yleisellä päätöksellä, jota sovelletaan kaikkiin asianomaisiin yrityksiin. Tukisäännöstö on näet hyödytön, jos se voidaan kiertää sellaisilla yksittäisillä päätöksillä, joita komissio tekee ottaakseen huomioon yksittäistapaukset. Nyt esillä olevassa asiassa komissio ei ole muuttanut tukisäännöstöä, vaan se on vain tehnyt päätöksiä, joilla lainvastaisesti suodaan tämän säännöstön vastaisia etuja tietyille julkisille yrityksille sellaisten kilpailijoiden vahingoksi, joiden osalta valtion tukia ei ole hyväksytty.

33 Väliintulijana esiintyvä Det Danske Stålvalseværk tukee kantajan väitettä, jonka mukaan tukisäännöt ovat oikeudellisesti velvoittavia ja tyhjentäviä. Komission on siis tarkasti noudatettava sitä menettelylinjaa, jonka se itse on perustamissopimuksen 95 artiklan perusteella vahvistanut eikä sillä ole toimivaltaa tehdä tukisäännöstön perusteiden vastaista yksittäistä päätöstä. Tukisäännöstöllä on tarkoitus säännellä teräksen yhteismarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta erittäin herkkää alaa, jos perustamissopimuksen perustavanlaatuisten tavoitteiden vastaiset valtion tuet uhkaavat aiheuttaa vaikeuksia yrityksille, jotka ovat onnistuneet omin avuin selviytymään rakenneuudistuksesta ja yksityistämisestä. Väliintulijan mukaan tukisäännöstö on asianmukainen oikeudellinen perusta sen säännösten mukaisille yksittäisille päätöksille. Nyt esillä olevassa asiassa komissio on kuitenkin tehnyt riidanalaiset päätökset perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla ja sen yksinomaisena tavoitteena on ollut kiertää tukisäännöstöllä määrättyjä menettelyjä ja sääntöjä.

34 Komissio väittää, että tukisäännöstöt on annettu EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla ja että niillä näin ollen on sama oikeudellinen perusta kuin riidanalaisilla päätöksillä. Nämä toimenpiteet ovat siis oikeudellisesti samanarvoisia eikä voimassa olevaa tukisäännöstöä voida pitää lopullisena ja velvoittavana. Päinvastoin, tukisäännöstössä tarkennetaan vain komission kanta sen hyväksymishetkellä sellaisten tukien osalta, joita se pitää yhteensopivina perustamissopimuksen kanssa. Komissiolla on toimivalta tutkia sellaisten tukimuotojen yhteensopivuus perustamissopimuksen kanssa, joista ei säädetä tukisäännöstössä, erityisesti, koska teräsmarkkinoilla esiintyy usein erittäin vakavia häiriöitä. Kantajan ehdottama ratkaisu, jonka mukaan tukisäännöstöä olisi ollut muutettava, ei tässä tapauksessa olisi ollut käyttökelpoinen, koska siitä olisi seurannut, että rakenneuudistusta koskevat tuet olisi hyväksytty yleisesti, kun taas riidanalaisilla yksittäisillä päätöksillä tukien hyväksymiselle voitiin asettaa paljon enemmän rajoituksia. Komission kannalta ei siis ollut yhdentekevää, muuttiko se tukisäännöstöä vai tekikö se riidanalaiset päätökset; näitä kahta menettelytapaa käytetään hyvin erilaisissa tilanteissa.

35 Neuvosto katsoo, että komissio ei ole ylittänyt sille perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa annettua toimivaltaa antaessaan tukisäännöstön ja että sillä näin ollen on ollut toimivalta hyväksyä riidanalaisissa päätöksissä tarkoitetun kaltaisten tukien myöntäminen. Neuvoston mukaan voi näet käydä niin, että komission on jonkin perustamissopimuksen 2, 3 ja 4 artiklassa määritellyn yhteisön tavoitteen toteuttamiseksi tehtävä uusi päätös, vaikka terästeollisuusalan valtion tukiin yleisesti sovellettavat säännöt olisi jo vahvistettu tukisäännöstössä. Erityisesti viidennessä tukisäännöstössä esitetään vain ne toimenpiteet, jotka komissio tuolloin katsoi yhteensopiviksi perustamissopimuksen kanssa, mutta tämä esitys ei ole tyhjentävä ja komissio voi tarvittaessa uudestaan 95 artiklan perusteella tehdä muita päätöksiä, jos ne ovat tässä artiklassa mainittujen edellytysten mukaisia. Nyt esillä olevassa asiassa on neuvoston mukaan ollut tarpeen omaksua kokonaisvaltainen strategia terästeollisuusalan yhä vakavammaksi käyvien vaikeuksien kohtaamiseksi ja Euroopan terästeollisuusyritysten kapasiteetin vähentämisen varmistamiseksi; tällainen strategia ei sulje pois mahdollisuutta, että yrityksille myönnetään tukia muiden sellaisten avustavien toimenpiteiden ohella, joihin on ryhdytty kapasiteetin vähentämistä koskevan yleisen ohjelman puitteissa.

36 Italian hallitus katsoo, että kantajan väite johtaa siihen, että tukisäännöstöllä voidaan muuttaa perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan sisältöä. Tämä väite aiheuttaa toisin sanoen sen, että tukisäännöstöllä ammennetaan loppuun se lähde, josta se on peräisin. Perustamissopimuksen 95 artikla on yleinen oikeussääntö eikä sen soveltamista voida kieltää tai rajoittaa alemmantasoisella oikeussäännöllä. Tästä seuraa Italian hallituksen mukaan, että tukisäännöstö ja riidanalaiset päätökset ovat samalla tasolla oikeussäännösten hierarkiassa ja että niillä on sama oikeudellinen arvo. Lisäksi tukisäännöstö koskee vain tiettyjä näiden sääntöjen 2-5 artiklassa määritettyjä tukien luokkia. Terästeollisuusyritysten osalta tukisäännöissä ei säädetä mistään muuntyyppisestä julkisesta rahoitusinterventiosta, joka ei tästä syystä kuulu tukisääntöjen soveltamisalaan. Tästä voidaan päätellä, että kyseisten yksittäisten päätösten lainmukaisuutta ei voida arvioida tukisääntöjen perusteella, vaan ainoastaan EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan perusteella.

37 Espanjan kuningaskunnan mukaan komissio on käyttänyt lainmukaisesti sille EHTY:n perustamissopimuksessa annettua toimivaltaa ylittämättä koskaan sille asetettuja rajoja. Perustamissopimuksen 95 artikla on näet asianmukainen perusta sellaisille päätöksille, joilla pyritään vaikuttamaan yhteisön tehokkaita toimia vaativiin tilanteisiin, jotta perustamissopimuksessa määrätyt tavoitteet voidaan toteuttaa silloin, kun yhteisöjen toimielimillä ei ole tätä varten vaadittavaa toimivaltaa. Tältä osin tämä artikla ja EY:n perustamissopimuksen 235 artikla vastaavat toisiaan. Tukisäännöillä ja riidanalaisilla päätöksillä on Espanjan kuningaskunnan mukaan sama oikeudellinen perusta, mutta eri soveltamisala, koska kyseiset toimenpiteet on toteutettu terästeollisuusmarkkinoilla tuohon aikaan vallinneessa tilanteessa. Tässä yhteydessä komissio oli valtuutettu antamaan (ja sen odotettiin antavan) kriisitilanteiden kannalta tarpeellisia säännöksiä käyttäen oikeudellisena perustana 95 artiklaa, eikä tukisääntöjen olemassaolosta voida päätellä, että komissio halusi luopua harkintavallastaan.

38 Ilva väittää myös, että komissio oli toimivaltainen tekemään riidanalaiset päätökset perustamissopimuksen 95 artiklan perusteella. Tällä määräyksellä komissio valtuutetaan näet sääntelemään poikkeuksellisilla yleisillä päätöksillä tai erityispäätöksillä kaikkia mahdollisesti esiintyviä arvaamattomia ja epätavallisia tilanteita. Vaikka perustamissopimuksen 95 artikla onkin tältä kannalta katsoen riittävä oikeudellinen perusta tukisäännöstölle, Ilvan mukaan ei ole mitään syytä katsoa, että erityispäätösten tekemisen osalta olisi toisin. Komission tehtäviin kuuluu olosuhteet huomioon ottaen harkita, tekeekö se yleisen vai yksittäisen päätöksen. Tukisäännöstön soveltamisala on rajoitettu. Siinä katsotaan perustamissopimuksen kanssa yhteensopiviksi sellaiset tietyt tukiluokat, joilla pyritään tiettyihin perustamissopimuksen mukaisiin tavoitteisiin eikä niillä ole tarkoitus kieltää niiden soveltamisalaan kuulumattomia tukia. Tästä seuraa, että tukisäännösten vastainen tuki voidaan hyväksyä perustamissopimuksen 95 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

39 Aluksi on syytä todeta, että ensimmäisessä kanneperusteessaan, joka koskee komission "puuttuvaa toimivaltaa" tehdä riidanalaiset päätökset, kantaja väittää pääasiallisesti, että molemmat riidanalaiset päätökset ovat ristiriidassa tukisääntöjen kanssa ja että niissä ei näin ollen ole otettu huomioon periaatetta, jonka mukaan yleisesti sovellettavaa toimenpidettä ei voida muuttaa yksittäisellä päätöksellä.

40 Tältä osin on muistutettava etukäteen siitä oikeudellisesta ympäristöstä, johon tehdyt päätökset kuuluvat. Perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa kielletään pääasiallisesti valtion myöntämät tuet hiili- ja teräsyhteisössä siltä osin kuin ne voivat vaarantaa perustamissopimuksessa määriteltyjen yhteisön olennaisten tavoitteiden toteuttamisen, erityisesti vapaan kilpailun järjestelmän vakiinnuttamisen. Tämän määräyksen mukaisesti "hiilen ja teräksen yhteismarkkinoille soveltumattomina pidetään sekä sen vuoksi poistetaan ja kielletään tässä sopimuksessa määrätyin edellytyksin yhteisössä: - - c) valtioiden muodossa tai toisessa myöntämä tuki tai avustukset - - ".

41 Tällainen kielto ei kuitenkaan merkitse sitä, että kaikkia EHTY:n alaan kuuluvia valtion tukia olisi pidettävä yhteensoveltumattomina perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. Perustamissopimuksen 2-4 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden valossa tulkittuna 4 artiklan c alakohdalla ei ole tarkoitus estää sellaisten valtion tukien myöntämistä, joiden avulla voidaan toteuttaa perustamissopimuksen tavoitteita. Siinä jätetään yhteisön toimielimille mahdollisuus arvioida yhteensoveltuvuutta perustamissopimuksen kanssa ja tarpeen vaatiessa hyväksyä tällaisten tukien myöntäminen perustamissopimuksen soveltamisalalla. Tätä tarkastelua vahvistaa asiassa 30/59, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vastaan korkea viranomainen, 23.2.1961 annettu tuomio (Kok. 1961, s. 1), jossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että vaikka vain komissio tai sen nimenomaisesti tähän valtuuttama taho voi myöntää tietyt perustamissopimuksen 55 artiklan 2 kohdassa ja 58 artiklan 2 kohdassa hyväksytyt muut kuin valtion myöntämät tuet hiili- tai terästuottajille, niin myös 4 artiklan c alakohtaa on tulkittava niin, että siinä myönnetään yhteisön toimielimille yksinomainen toimivalta tukien osalta yhteisössä (oikeudelliset perustelut, osa BI.1.b, yhdeksännen perustelukappaleen kuudes kohta, s. 43).

42 Perustamissopimuksen systematiikassa 4 artiklan c alakohdalla ei siis estetä sitä, että komissio hyväksyy ennalta-arvaamattomiin tilanteisiin vastatakseen poikkeuksellisesti 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan nojalla jäsenvaltioiden suunnittelemat tuet, jotka ovat yhteensoveltuvia perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa (ks. asia 9/61, Alankomaat vastaan korkea viranomainen, tuomio 12.7.1962, Kok. 1962, s. 413 ja 449).

43 Perustamissopimuksen 95 artiklassa komissio valtuutetaan näet tekemään päätös tai antamaan suositus sen jälkeen, kun neuvoston yksimielinen puoltava lausunto on saatu ja EHTY:n neuvoa-antavaa komiteaa kuultu, kaikissa sellaisissa perustamissopimuksessa sääntelemättömissä tapauksissa, joissa tällainen päätös tai suositus osoittautuu tarpeelliseksi jonkin 2, 3 ja 4 artiklassa määrätyn yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi hiilen ja teräksen yhteismarkkinoiden toiminnassa 5 artiklan mukaisesti. Näissä artikloissa määrätään, että samalla päätöksellä tai suosituksella, joka on tehty tai annettu samassa muodossa, määritetään tarvittaessa sovellettavat seuraamukset. Tästä seuraa, että koska EHTY:n perustamissopimuksella - toisin kuin EY:n perustamissopimuksella - ei komissiolle tai neuvostolle anneta minkäänlaista erityistoimivaltaa hyväksyä valtion tukia, komissio on 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan perusteella toimivaltainen ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja siis hyväksymään vahvistamaansa menettelyä noudattaen ne tuet, jotka vaikuttavat tarpeellisilta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

44 Komissio on näin ollen perustamissopimuksen erityismääräyksen puuttuessa toimivaltainen tekemään sellaisia yleisiä tai yksittäisiä päätöksiä, jotka ovat tarpeellisia perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa, joilla sille annetaan tämä toimivalta, ei nimittäin tarkenneta millään tavoin niiden päätösten soveltamisalaa, joita komissio voi tehdä. Tällöin komission tehtävänä on tapauskohtaisesti harkita, kumpi näistä kahdesta päätöstyypistä, yleispäätös vaiko yksittäinen päätös, on asianmukaisempi halutun tavoitteen tai haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

45 Komissio on valtion tukia koskevissa asioissa käyttänyt perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan oikeudellisia mahdollisuuksia kahdella eri tavalla. Se on yhtäältä tehnyt yleisiä päätöksiä, "tukisäännöstöjä", joissa säädetään määrättyjä tukiluokkia koskevasta yleisestä poikkeuksesta valtion tukia koskevasta kiellosta. Toisaalta se on tehnyt yksittäisiä päätöksiä, joilla poikkeuksellisesti hyväksytään tietyt yksittäiset tuet.

46 Nyt esillä olevassa asiassa ongelmana on siis se, kuinka tukisääntöjen ja riidanalaisten yksittäisten päätösten kohde ja soveltamisala määritetään.

47 Tältä osin on muistutettava, että riidanalaisissa päätöksissä tarkoitettuna ajanjaksona sovellettavissa olleista tukisäännöistä säädetään edellä 3 kohdassa mainitussa 27.11.1991 tehdyssä komission päätöksessä nro 3855/91/EHTY. Tällä päätöksellä, joka sen 9 artiklan mukaan tuli voimaan 1.1.1992 ja joka oli sovellettavissa 31.12.1996 asti, annettiin viides tukisäännöstö. Tämä perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäiseen ja toiseen kohtaan perustuva tukisäännöstö liittyy läheisesti aikaisemmin annettuihin tukisäännöstöihin (ks. erityisesti yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 27 päivänä marraskuuta 1985 tehty komission päätös nro 3484/85/EHTY, EYVL L 340, s. 1, ja yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 1 päivänä helmikuuta 1989 tehty komission päätös nro 322/89/EHTY, EYVL L 38, s. 8), jotka tästä syystä voidaan ottaa huomioon sitä tulkittaessa. Päätöksen perusteluista ilmenee (ks. erityisesti päätöksen nro 3855/91/EHTY perusteluosan I kohta), että "terästeollisuudelta ei riistettäisi sitä hyötyä, joka sille koituu tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävistä tuista ja tuista, joiden avulla se voi saattaa laitoksensa uudessa ympäristönsuojelulainsäädännössä asetettujen vaatimusten mukaisiksi". Tuotannon ylikapasiteetin rajoittamiseksi ja markkinoiden palauttamiseksi tasapainoon tukisäännöstössä sallitaan myös tietyin edellytyksin "sosiaalinen tuki, jolla voidaan myötävaikuttaa tehdaslaitosten toiminnan osittaiseen lopettamiseen ja rahoitustuki, joka myönnetään vähiten kilpailukykyisten yritysten EHTY-toiminnan lopulliseen lakkauttamiseen". Lopuksi siinä kielletään nimenomaisesti toiminta- ja investointituet lukuunottamatta "alueellisia investointitukia tietyissä jäsenvaltioissa". Tällaisia alueellisia tukia voitiin myöntää Kreikan, Portugalin ja entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueelle sijoittautuneille yrityksille.

48 Komissio on tehnyt molemmat riidanalaiset päätökset perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan nojalla mahdollistaakseen - kuten niiden perusteluista ilmenee - vakavissa vaikeuksissa olevien julkisten terästeollisuusyritysten rakenneuudistuksen kahdessa jäsenvaltiossa eli Espanjassa ja Italiassa, joissa yhteisön teräsmarkkinoiden vakava heikentyminen uhkasi terästeollisuusalaa. Erityisesti Ilvan osalta kyseisten tukien tarkoituksena oli yksityistää tämä terästeollisuuskonserni, jolle oli tuohon saakka voitu myöntää lainoja, koska sen ainoan osakkeenomistajan rajoittamaton vastuu perustui Italian siviililain 2362 §:ään (perusteluosan II ja IV kohta). Komissio täsmensi, että yhteisön terästeollisuuden vakava laskusuhdanne selittyi sellaisilla taloudellisilla tekijöillä, joita oli mahdotonta ennakoida. Se katsoi tästä syystä olevansa sellaisessa poikkeuksellisessa tilanteessa, josta ei määrätty erityisesti perustamissopimuksessa (perusteluosan IV kohta).

49 Kun yhtäältä viidettä tukisäännöstöä ja toisaalta kahta riidanalaista päätöstä verrataan toisiinsa, on ilmeistä, että näillä eri toimenpiteillä on sama oikeudellinen perusta eli perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäinen ja toinen kohta ja että niissä poiketaan perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa määrätystä tukia koskevan yleisen kiellon periaatteesta. Niiden soveltamisalat eroavat toisistaan, koska tukisäännöstö liittyy yleisesti tiettyihin tukiluokkiin, joita tässä säännöstössä pidetään yhteensopivina perustamissopimuksen kanssa, kun taas riidanalaisissa päätöksissä sallitaan poikkeuksellisten syiden perusteella ja yhtenä kokonaisuutena tuet, joita ei pääsääntöisesti voida pitää yhteensopivina perustamissopimuksen kanssa.

50 Tältä kannalta katsoen kantajan väitettä, jonka mukaan tukisäännöstö on pakottava, tyhjentävä ja lopullinen, ei voida hyväksyä. Tukisäännöstö on oikeudellisesti velvoittava vain siinä mainittujen, perustamissopimuksen kanssa yhteensopivien tukien osalta. Tältä osin tukisäännöstössä säädetään kokonaisjärjestelmästä, jolla on tarkoitus varmistaa, että kaikkia niissä määritettyihin luokkiin kuuluvia tukia käsitellään samalla tavoin ja yhtä ainoata menettelytapaa käyttäen. Tämä järjestelmä sitoo komissiota vain silloin, kun se arvioi tässä säännöstössä tarkoitettujen tukien yhdenmukaisuutta perustamissopimuksen kanssa. Se ei siis voi hyväksyä tällaisia tukia yksittäisellä päätöksellä tässä säännöstössä säädettyjen yleisten sääntöjen vastaisesti (ks. nk. "kuulalaakeriasiat", asia 113/77, NTN Toyo Bearing ym. v. neuvosto, tuomio 29.3.1979, Kok. 1979, s. 1185; asia 118/78, ISO v. neuvosto, tuomio 29.3.1979, Kok. 1979, s. 1277; asia 119/77, Nippon Seiko ym. v. neuvosto ja komissio, tuomio 29.3.1979, Kok. 1979, s. 1303; asia 120/77, Koyo Seiko ym. v. neuvosto ja komissio, tuomio 29.3.1979, Kok. 1979, s. 1337; asia 121/77, Nachi Fujikoshi ym. v. neuvosto, tuomio 29.3.1979, Kok. 1979, s. 1363; yhdistetyt asiat 140/82, 146/82, 221/82 ja 226/82, Walzstahl-Vereinigung ja Thyssen v. komissio, tuomio 21.2.1984, Kok. 1984, s. 951; yhdistetyt asiat 33/86, 44/86, 110/86, 226/86 ja 285/86, Peine-Salzgitter ja Hoogovens v. komissio, tuomio 14.7.1988, Kok. 1988, s. 4309 ja edellä 25 kohdassa mainitussa asiassa CIRFS ym. v. komissio annettu tuomio).

51 Sitä vastoin niihin luokkiin kuuluvien tukien osalta, joita tukisäännöstön säännösten mukainen kiellosta vapauttaminen ei koske, voidaan yksittäistapauksessa poiketa tästä kiellosta, jos komissio sille perustamissopimuksen 95 artiklan perusteella kuuluvaa harkintavaltaa käyttäessään katsoo, että tällaiset tuet ovat tarpeen perustamissopimuksessa määrättyjen tavoitteiden toteuttamiseksi. Tukisäännöstöllä pyritään vain yleisesti ja tietyin edellytyksin hyväksymään ne poikkeukset, jotka tästä kiellosta voidaan tehdä määrättyjen näissä säännöksissä tyhjentävästi lueteltujen tukiluokkien osalta. Komissio ei ole toimivaltainen perustamissopimuksen 95 artiklan - jota sovelletaan vain tapauksissa, joista ei määrätä tässä sopimuksessa (ks. edellä 42 kohdassa mainittu asia Alankomaat v. korkea viranomainen, tuomion 2 kohta) - ensimmäisen ja toisen kohdan perusteella kieltämään tiettyjä tukiluokkia, sillä jo itse perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa määrätään tällaisesta kiellosta. Tukiin, jotka eivät kuulu tukisäännöksissä tästä kiellosta vapautettuihin luokkiin, sovelletaan siis yksinomaan 4 artiklan c alakohtaa. Tästä seuraa, että jos tällaiset tuet kuitenkin osoittautuvat tarpeellisiksi perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi, komissio on valtuutettu käyttämään oikeudellisena perustana perustamissopimuksen 95 artiklaa voidakseen kohdata tämän ennalta-arvaamattoman tilanteen tarvittaessa yksittäisellä päätöksellä (ks. edellä 40-44 kohta).

52 Tässä tapauksessa riidanalaiset päätökset, joilla hyväksytään valtion tuet suurten julkisten terästeollisuuskonsernien rakenneuudistusten toteuttamiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, eivät kuulu tukisäännöstön soveltamisalaan. Tällä säännöstöllä säädetään yksinomaan sellaisista yleisistä poikkeuksista valtion tukia koskevaan kieltoon, joita voidaan soveltaa tutkimus- ja kehitystyöhön, ympäristönsuojeluun ja lakkauttamiseen myönnettäviin tukiin sekä alueellisiin tukiin, joita myönnetään tiettyihin jäsenvaltioihin tai niiden osiin sijoittautuneille terästeollisuusyrityksille. Nyt esillä olevassa asiassa tarkoitetut toiminta- ja rakenneuudistustuet eivät selvästikään kuulu mihinkään yllämainittuun tukiluokkaan. Tästä seuraa, että riidanalaisilla päätöksillä hyväksyttyihin poikkeuksiin ei sovelleta tukisäännöstössä määrättyjä edellytyksiä ja että niillä tästä syystä täydennetään tätä säännöstöä perustamissopimuksessa määritettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi (ks. jäljempänä 103-109 kohta).

53 Näissä olosuhteissa riidanalaisia päätöksiä ei voida pitää perusteettomina poikkeuksina viidennestä tukisäännöstöstä, vaan ne ovat toimenpiteitä, jotka tukisäännöstön tavoin perustuvat perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan määräyksiin.

54 Toimivallan puuttumista koskeva väite on siis täysin perusteeton, sillä antaessaan tukisäännöstön komissio ei voinut missään tapauksessa luopua sille perustamissopimuksen 95 artiklalla annetusta toimivallasta ryhtyä yksittäisiin toimenpiteisiin ennalta-arvaamattomissa tilanteissa. Koska taloudellinen tilanne, jonka vuoksi komissio oli tehnyt riidanalaiset päätökset, ei nyt esillä olevassa asiassa kuulunut tukisäännöstön soveltamisalaan, komissiolla oli toimivalta hyväksyä kyseessä olevat tuet perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla edellyttäen, että tämän määräyksen soveltamisedellytyksiä noudatettiin.

55 Tästä seuraa, että riidanalaiset päätökset eivät ole lainvastaisia sen vuoksi, että komissio ei olisi ollut toimivaltainen tekemään niitä.

2. Luottamuksensuojan loukkaamista koskeva toinen kanneperuste

Asianosaisten ja väliintulijoiden väitteet sekä niiden perustelut

56 British Steel katsoo, että riidanalaisilla päätöksillä loukataan luottamuksensuojan periaatetta. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perusteltu luottamus voi syntyä komission lainsäädäntötoimien perusteella myös valtion tukien myöntämisen erityisalalla (ks. yhdistetyt asiat 205/82-215/82, Deutsche Milchkontor ym., tuomio 21.9.1983, Kok. 1983, s. 2633). Nyt esillä olevassa asiassa tätä periaatetta ei ole otettu huomioon, koska kantaja odotti, että komissio olisi noudattanut tukisäännöstöä ja että se halutessaan poiketa siitä olisi tarvittaessa muuttanut sitä tai jopa korvannut sen.

57 Tukisäännöstö on itse asiassa lainsäädäntötoimi, jolla pyritään nimenomaan kieltämään kaikki tukimuodot lukuun ottamatta niitä, jotka tässä säännöstössä katsotaan yhteensopiviksi perustamissopimuksen kanssa. Terästeollisuusyritys on voinut perustellusti olettaa, että komissio ei poikkea tästä säännöstöstä sen voimassaoloaikana. Tästä syystä kaikki tämän säännöstön vastaiset toimenpiteet on kantajan mukaan kumottava, koska pakottavan yleiseen etuun liittyvän syyn puuttuessa niillä muutetaan ennalta-arvaamattomasti säännöstöllä luotua tilannetta sellaisen toimijan vahingoksi, joka on toiminut järkevästi luottaen tällä lainsäädäntötoimella luodun tilanteen pysyvyyteen. British Steel katsoo, että nyt esillä olevassa asiassa ei ole kysymys sellaisesta pakottavasta yleisestä edusta, jolla riidanalaisten tukien myöntämistä voitaisiin perustella.

58 Komission 23.12.1988 tekemä yksittäinen päätös 89/218/EHTY, jolla se hyväksyi Italian hallituksen tuet julkisen alan terästeollisuusyrityksille (EYVL 1989, L 86, s. 76), ja johon tämä toimielin viittaa, ei kantajan mukaan ollut vaikuttanut sen perusteltuun luottamukseen, koska tässä päätöksessä todetaan nimenomaan sen olevan poikkeuspäätös ja siinä hyväksytään vain osa niistä tuista, jotka Italian hallitus aikoi myöntää. Lisäksi kyseinen päätös on tehty ennen neljännen ja viidennen terästukisäännöstön antamista ja näissä säännöstöissä mainitaan niiden olevan tyhjentäviä.

59 Kantaja oli voinut vuonna 1988 tapahtuneen yksityistämisensä aikoihin perustellusti odottaa, että se voi luottaa vahvaan hintakilpailuasemaansa. Se oli toteuttanut investointeja siinä perustellussa toivossa, että suorituskykyinen ja pienin kustannuksin toimiva yritys kykenee kehittymään kannattavasti ja että vähemmän suorituskykyiset valtion tukea saavat yritykset eivät tee tyhjiksi sen ponnisteluja. Kantaja oli myös vuonna 1991 reagoinut markkinoilla vallitseviin suuntauksiin odottaen perustellusti, että nämä suuntaukset vaikuttaisivat muualla yhteisössä siten, että ne pakottaisivat tehottomimmin toimivat tuottajat poistumaan markkinoilta ja lopettamaan laitostensa toiminnan ja sallisivat kantajan sekä muiden suorituskykyisten tuottajien toimia riittävän kannattavasti ja vastata osakkeenomistajien toiveisiin saada sijoituksiaan vastaava tuotto.

60 British Steel kiistää komission väitteen, jonka mukaan tämän toimielimen toiminta 1.1.1992 jälkeen oli joka tapauksessa vaikuttanut British Steelin perusteltuun luottamukseen, koska komission yksikköjen laatimissa useissa asiakirjoissa ja 25.2.1993 laaditussa neuvoston lausunnossa esitettiin käsitys, jonka mukaan valtion tukien myöntämisestä tietyille julkisille yrityksille ei voitu Euroopan terästeollisuusalan kriisin vakavuus huomioon ottaen välttyä. Vaikka kantajan mukaan onkin olemassa vaara, että lainvastaiset tuet hyväksytään poliittisella päätöksellä, on kuitenkin loogista odottaa, että komissio säilyttäisi sen asenteen, jonka mukaan tukisäännöstöä on poikkeuksetta noudatettava, jotta asianomaisia yrityksiä ei syrjittäisi.

61 Väliintulija SSAB Svenskt Stål viittaa Euroopan talousalueesta tehdyllä sopimuksella (jäljempänä ETA-sopimus) määrättyihin oikeudellisiin suuntaviivoihin ja korostaa, että viides tukisäännöstö sisällytettiin ETA-sopimuksen XIV pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti mainitun sopimuksen liitteeseen XV 31 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä nro 7/94 (EYVL L 160). Tämä säännöstö oli siis ollut sovellettavissa ruotsalaisiin yrityksiin vuotta ennen Ruotsin kuningaskunnan liittymistä Euroopan unioniin ja se oli väliintulijan mukaan vahvistanut sen perusteltua luottamusta siihen, että komissio ei tulisi hyväksymään sellaisia toiminta- tai investointitukia, joita on myönnetty riidanalaisten päätösten perusteella. Väliintulija oli tämän odotuksen perusteella ryhtynyt rakenneuudistuksiin. Komissio on siis loukannut väliintulijan perusteltua luottamusta hyväksyessään muut kuin säännöstössä määrättyjen suuntaviivojen mukaiset tuet.

62 Perusteltu luottamus ei komission mukaan voi pätevästi syntyä viidennen tukisäännöstön kaltaisen yleisesti sovellettavan toimenpiteen perusteella. Kussakin säännöstössä vahvistetut edellytykset riippuvat yhteisön terästeollisuuden kulloisestakin taloudellisesta tilanteesta, joka on ollut erilainen eri aikoina ja erityisen vakava vuonna 1992. Komission mukaan on ollut kaikin puolin perusteltua ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, joilla pyrittiin torjumaan terästeollisuuden tulevaisuutta vaarantavia tekijöitä tietyissä maissa. Pelkkä tukisäännösten olemassaolo ei tästä syystä ole voinut synnyttää perusteltua luottamusta. Mikään ei myöskään osoita kantajan todella toimineen perustellun luottamuksen nojalla, kun se lopetti tiettyjen laitosten toiminnan. Vaikka oletettaisiinkin, että tukisäännöstö on tosiasiallisesti synnyttänyt perustellun luottamuksen, yhteisöjen toimielinten myöhempi menettely on komission mukaan asettanut sen kyseenalaiseksi. Komissio on näet British Steelin kanssa käymässään kirjeenvaihdossa usein korostanut, että 95 artiklaan voidaan turvautua myöskin tukisäännöstön soveltamisaikana.

63 Myös neuvosto kiistää sen, että kantaja olisi voinut perustellusti tukisäännöstön nojalla olettaa, että kyseisiä tukia ei hyväksyttäisi. Ajatusta perustellusta luottamuksesta ei voida yhdistää sellaiseen toimenpiteeseen, jota voidaan muuttaa taloudellisen tilanteen muuttuessa. Lisäksi kantajan esittämät seikat ovat ristiriidassa keskenään, kun se myöntää, että tukisäännöstöä olisi voitu muuttaa siten, että komissio olisi voinut tehdä riidanalaiset päätökset sen perusteella. Koska tukisäännöstöllä on sama oikeudellinen perusta kuin kyseisillä päätöksillä, neuvosto ei näe syytä, minkä vuoksi komissio ei olisi voinut lainmukaisesti tehdä riidanalaisia päätöksiä etenkin kun päätöksentekomenettelyt ovat samat.

64 Italian tasavallan mukaan se, että toimielin tekee harkintavaltansa perusteella aikaisemmasta järjestelmästä poikkeavan uudenlaisen päätöksen ei ole luottamuksensuojan periaatteen vastaista. Vastakkaisen käsityksen hyväksymisellä estettäisiin yhteisön oikeusjärjestystä sopeutumasta tavoitteidensa mukaisiin muutoksiin. Lisäksi tukisäännöstön antamisella ei synnytetä riidanalaisissa päätöksissä huomiotta jäänyttä kantajan perusteltua luottamusta, sillä näissä päätöksissä ei käsitellä millään tavoin niitä seikkoja, joista säännöstössä säännellään ja määrätään.

65 Espanjan kuningaskunta väittää, että luottamuksensuojan periaate ei voi yleisesti estää uuden lainsäädännön soveltamista aikaisemman lainsäädännön nojalla syntyneen tilanteen myöhemmin ilmeneviin vaikutuksiin, kun tämän lainsäädännön välttämättömänä tavoitteena on jatkuva sopeuttaminen taloudellisen tilanteen vaihteluihin. Nyt esillä olevassa asiassa kantaja ei ole näyttänyt toteen sitä, että se oli ollut tilanteessa, joka oli synnyttänyt siinä perustellun luottamuksen siihen, että riidanalaisia päätöksiä ei tukisäännöstön antamisen vuoksi koskaan voitaisi tehdä.

66 Ilva puolestaan yhtyy kaikkiin komission ja muiden tämän toimielimen vaatimuksia tukevien väliintulijoiden esittämiin perusteluihin. Tukisäännöstön olemassaolosta ei voida perustellusti päätellä, että komissio ei hyväksy muita kuin kyseisessä säännöstössä mainittuja tukia. Tukisäännöstö on osoitus siitä harkintavallasta, joka komissiolle on annettu perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja heijastaa sen antamishetken taloudellisia olosuhteita. Kantaja ei myöskään ole osoittanut, että se täyttää perustellun luottamuksen ankarat syntyedellytykset. Kantaja on jättänyt näyttämättä toteen, että se oli asetettu asemaan, jota oli mahdotonta muuttaa, koska se oli luottanut siihen, että tukisäännöstöä ei muutettaisi. Vaikka lisäksi oletettaisiinkin, että perusteltu luottamus voi syntyä tukisäännöstön perusteella, kantaja ei ollut osoittanut, että riidanalaiset päätökset ovat vaikuttaneet siten, että kantajan tilanne on muuttunut äkillisesti tai ennalta-arvaamattomasti eikä sitä, että kantajan perusteltua luottamusta on tästä syystä loukattu. Kantaja on Ilvan mukaan nimittäin tiennyt kaikista niistä aloitteista, jotka komissio oli tehnyt ennen päätösten tekemistä ja niistä tapahtumista, jotka edelsivät aloitteiden tekemistä.

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

SSAB Svenskt Stålin esittämien uusien ETA-sopimusta koskevien perustelujen tutkittavaksi ottaminen

67 British Steelin vaatimuksia tukevana väliintulijana esiintyvä ruotsalainen yritys SSAB Svenskt Stål on esittänyt perusteluja, jotka liittyvät ETA-sopimukseen. Luottamuksensuojan loukkaamisen osalta se viittaa näet EHTY:n tukisäännöstöön sellaisena kuin se ETA-sopimuksen pöytäkirjassa XIV olevan 5 artiklan perusteella on ETA-sopimuksen liitteessä XV. Nämä perustelut eivät esiinny kantajan perusteluissa. Väliintulija väittää lisäksi ainoastaan, että luottamuksensuojan periaatetta on loukattu sen osalta, mutta se ei väitä näin olevan kantajan osalta.

68 Väliintulijan mahdollisuus vedota ensinnäkin ETA-sopimuksen tiettyihin määräyksiin ja edelleen oman luottamuksensuojansa loukkaamiseen kantajan vaatimuksien tueksi silloin, kun kantaja ei omalta osaltaan ole vedonnut tähän sopimukseen vaatiessaan toimenpiteen kumoamista luottamuksensuojan loukkaamisen perusteella, on yhteisön oikeusjärjestyksen perusteisiin liittyvä kysymys. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pitää näin ollen työjärjestyksen 113 artiklan perusteella tarpeellisena tutkia, voidaanko SSAB Svenskt Stålin esittämät uudet perustelut tutkia.

69 EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toisen kohdan mukaan väliintulokirjelmässä saadaan esittää vain jonkun asianosaisen vaatimuksia tukevia vaatimuksia. Lisäksi työjärjestyksen 116 artiklan 3 kohdan mukaan väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä.

70 Näitä määräyksiä on tulkittu oikeuskäytännössä siten, että sellaiset väliintulijan esittämät uudet perustelut, joilla ei muuteta oikeudenkäynnin kohdetta, voidaan tutkia (ks. edellä 41 kohdassa mainittu asia De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v. korkea viranomainen; asia 16/62, Confédération nationale des producteurs de fruits et légumes ym. v. neuvosto, määräys 24.10.1962, Kok. 1962, s. 937 ja s. 940; asia T-459/93, Siemens v. komissio, tuomio 8.6.1995, Kok. 1995, s. II-1675, 21 kohta ja yhdistetyt asiat T-447/93, T-448/93 ja T-449/93, AITEC ym. v. komissio, tuomio 6.7.1995, Kok. 1995, s. II-1971, 122 kohta).

71 Nyt esillä olevassa asiassa sopii kysyä, ovatko SSAB Svenskt Stålin esittämät perustelut edellä mainittujen oikeudenkäyntimenettelyä koskevien säännösten ja oikeuskäytännön perusteella sellaisia, että ne on tutkittava. Vaikka nämä perusteet liittyvätkin kantajan esittämiin perusteisiin, on toisin sanoen tutkittava, pyritäänkö niillä muuttamaan "oikeudenkäynnin kohdetta" vai liittyvätkö ne pääasiaan.

72 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa, että väliintulija tutkii tukisäännöstöä ETA-sopimuksen kannalta tukeakseen niitä väitteitä ja perusteluja, joilla se pyrkii osoittamaan oman perustellun luottamuksensa loukkaamisen. Näitä väitteitä ja perusteluja ei voida hyväksyä, koska niillä pyritään yksinomaan osoittamaan, että luottamuksensuojan periaatetta on loukattu väliintulijan eikä kantajan osalta ja koska ne liittyvät ETA-sopimukseen ja niillä muutetaan näin nyt esillä olevan oikeudenkäynnin kohdetta siitä, millaiseksi kantaja sen on määrittänyt.

73 Tästä seuraa, että SSAB Svenskt Stålin toiseen kanneperusteeseen liittyviä väitteitä ja perusteluja ei voida tutkia.

Kanneperusteen perusteltavuus

74 Kantaja katsoo, että riidanalaisilla päätöksillä loukataan luottamuksensuojan periaatetta, koska ne aiheuttavat häiriöitä yhteisön teräsmarkkinoilla sen vuoksi, että valtion tukia koskevasta nimenomaisesta kiellosta ja erittäin ankarasta tukisäännöstöstä huolimatta niihin sisältyy sellaisia epätietoisuutta aiheuttavia tekijöitä, joiden vaikutuksesta tukia saamattomien yritysten teolliset strategiat menettävät tehokkuutensa.

75 Kuten komissio ja sen väitteitä tukevat väliintulijat perustellusti huomauttavat, tämä väite perustuu siihen virheelliseen näkemykseen, että asianomaiset yritykset ovat voineet tukisäännöstön perusteella vakuuttua siitä, että minkäänlaisia sellaisia erityispäätöksiä, joilla hyväksytään säännöstössä tarkoitettuihin luokkiin kuulumattomat valtion tuet, ei poikkeuksellisissa olosuhteissa tehdä. Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin jo on todennut (ks. edellä 46-52 kohta), tukisäännöstön kohde ei ole sama kuin riidanalaisten päätösten, jotka on tehty reaktiona ennalta-arvaamattomaan tilanteeseen. Tukisäännöstö ei siis missään tapauksessa voi synnyttää perusteltuja odotuksia siitä, että valtion tukia koskevasta kiellosta ei myönnetä perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan perusteella yksittäisiä poikkeuksia sellaisissa ennalta-arvaamattomissa tilanteissa, joissa riidanalaiset päätökset on annettu (ks. edellä 48 kohta).

76 Lisäksi ja joka tapauksessa yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että "vaikka luottamuksensuojan periaate kuuluukin yhteisön perustavanlaatuisten periaatteiden joukkoon, taloudelliset toimijat eivät kuitenkaan voi perustellusti luottaa sellaisen olemassa olevan tilanteen säilymiseen, jota voidaan muuttaa yhteisön toimielinten harkintavallan rajoissa" (ks. asia C-350/88, Delacre ym. v. komissio, tuomio 14.2.1990, Kok. 1990, s. I-395, 33 kohta).

77 Teräksen yhteismarkkinoiden moitteettoman toiminnan edellytyksenä on, että nämä markkinat sopeutuvat jatkuvasti taloudellisen tilanteen vaihteluihin, eivätkä taloudelliset toimijat voi vedota saavutettuihin oikeuksiin pysyttääkseen ennallaan tietyllä hetkellä olemassa olevan oikeudellisen tilanteen (ks. asia 230/78, Eridania, tuomio 27.9.1979, Kok. 1979, s. 2749, 22 kohta; asia T-472/93, Campo Ebro ym. v. neuvosto, tuomio 21.2.1995, Kok. 1995, s. II-421, 52 kohta). Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on käyttänyt käsitettä "varovainen ja valveutunut toimija" korostaakseen sitä, että tietyissä tapauksissa on mahdollista ennakoida, että selvien kriisitilanteiden torjumiseksi ryhdytään erityisiin toimenpiteisiin, ja että luottamuksensuojan periaatteeseen ei tällöin voida vedota (ks. asia 78/77, Lührs, tuomio 1.2.1978, Kok. 1978, s. 169).

78 Kun otetaan huomioon kantajan merkittävä taloudellinen asema ja sen osallistuminen EHTY:n neuvoa-antavaan komiteaan, sen olisi näissä olosuhteissa pitänyt joka tapauksessa huomata, että oli ehdottoman välttämätöntä ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin Euroopan terästeollisuuden etujen varmistamiseksi ja että komission tässä tarkoituksessa tekemät päätökset voidaan perustaa perustamissopimuksen 95 artiklaan, kuten aikaisempien tukisäännöstöjen voimassa ollessa oli jo useasti tehtykin. Tältä osin komissio mainitsee perustellusti edellä 58 kohdassa mainitun 23.12.1988 tehdyn päätöksen 89/218/EHTY ja Tanskan ja Alankomaiden hallitusten tuista terästeollisuusyrityksille 31.7.1992 tehdyn päätöksen 92/411/EHTY (EYVL L 223, s. 28), joilla hyväksyttiin tietyt valtion tuet tuolloin voimassa olevasta tukisäännöstöstä huolimatta.

79 Tästä seuraa, että riidanalaisissa päätöksissä ei ole jätetty huomioon ottamatta luottamuksensuojan periaatetta.

3. Perustamissopimuksen 95 artiklan rikkomista ja syrjintäkiellon ja suhteellisuusperiaatteen loukkaamista koskeva kolmas kanneperuste

80 Kantajan esittämät väitteet ja perustelut, jotka liittyvät yhtäältä siihen, että perustamissopimusta on rikottu ja toisaalta siihen, että mainitut perusperiaatteet on jätetty ottamatta huomioon, on syytä tutkia erikseen.

Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan rikkomista koskeva väite

Asianosaisten ja väliintulijoiden väitteet sekä niiden perustelut

81 British Steelin mukaan 95 artiklan ensimmäiseen ja toiseen kohtaan perustuva toimenpide on pätevä vain, jos se on tarpeen perustamissopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Nyt esillä olevassa asiassa ainoa riidanalaisten päätösten johdanto-osassa yksilöity tavoite on se, että Italian ja Espanjan julkiselle terästeollisuudelle annettaisiin vahva ja taloudellisesti elinkelpoinen rakenne. Näiden maiden terästeollisuudelle myönnetyillä tuilla ei edesauteta tällaisen rakenteen muodostumista, kun asiaa tarkastellaan pitkällä aikavälillä. Asianomaisille yrityksille aikaisemminkaan myönnetyillä tuilla ei koskaan ollut saavutettu tätä tavoitetta ja on erittäin epätodennäköistä, että tämä tavoite saavutetaan tulevaisuudessa kyseisillä tuilla. Sitä vastoin tuilla jatketaan tehottomien tuotantoyksiköiden toimintaa ja mahdollistetaan ylikapasiteetin säilyttäminen, mistä aiheutuu hintojen lasku ja koko Euroopan terästeollisuuden kannattavuuden vähentyminen. Tältä osin British Steel käyttää esimerkkinä italialaiselle Ilva-yritykselle ja sen edeltäjälle Finsiderille sekä espanjalaiselle CIS-yritykselle aikaisemmin myönnettyjä tukia; huolimatta komission vuonna 1989 Ilvalle ja vuonna 1987 CSI:lle hyväksymistä tuista, näiden yritysten elinkelpoisuus ei ollut palautunut, minkä komissio myöntää epäsuorasti riidanalaisten päätösten johdanto-osassa.

82 Riidanalaisilla päätöksillä hyväksytyillä tuilla ei varmisteta Ilvan ja CSI:n elinkelpoisuutta, koska näiden molempien yritysten suhdanneasema on erityislaatuinen sen vuoksi, että niille oli sanomalehtiartikkeleiden mukaan vuosina 1992 ja 1993 aiheutunut ennakoitua raskaampia tappioita ja niiden oli tästä syystä ollut pakko joko hidastaa tarvittavien rationalisointien toteuttamista tai ottaa uusia lainoja ja vaarantaa näin toimintakelpoisuutensa tulevaisuudessa. Tällaisten tukien tehottomuus on seurausta yhteisön terästeollisuuden yleisistä kehityssuuntauksista, joille on ominaista liiallinen tuotantokapasiteetti. Tässä yhteydessä kyseiset tuet vaikuttavat ainoastaan siten, että tuensaajat voivat lisätä markkinaosuuksiaan myymällä tuotteitaan todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan suorituskykyisempien tuottajien vahingoksi.

83 Näissä olosuhteissa kantaja kiistää komission tekemän Ilvan ja CSI:n rakenneuudistussuunnitelmia koskevan arvioinnin, joka perustuu Atkinsin ja CSI:n asiantuntijalausuntoihin (ks. edellä 13 kohta), joihin viitataan implisiittisesti riidanalaisten päätösten perusteluosan III kohdassa, jossa vedotaan ulkopuolisiin asiantuntijoihin. Kantajan näkemyksen mukaan valtion tuki on vain yksi useista vaihtoehtoisista mahdollisuuksista ja se perustaa tämän näkemyksen professori T. A. J. Cockerillin sen pyynnöstä laatimaan lausuntoon (kanteen liite 9), jossa käsitellään useita muita sellaisia keinoja, joilla halutut tavoitteet voidaan Ilvan ja CSI:n tapauksissa saavuttaa. Erityisesti tässä lausunnossa suositellaan kyseisten yritysten omaisuuden myymistä kokonaan tai osittain, yhteisten yritysten välisten sopimusten tekemistä ja yksittäisten tuotantoyksiköiden myymistä niiden siirtämiseksi Euroopan unionin ulkopuolelle sijoittautuneille terästeollisuusyrityksille.

84 SSAB Svenskt Stål väittää, että riidanalaisilla päätöksillä vaikutetaan ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan yhteisön ja EFTA-valtioiden väliseen kauppaan. Komissio on siis näin jarruttanut ETA-sopimuksen 97 artiklassa määrättyä päätöksentekomenettelyä, jossa edellytetään muun muassa, että asianomainen sopimuspuoli antaa tiedon muille sopimuspuolille sisäisen lainsäädäntönsä muutoksista ja että ETA:n sekakomitea toteaa, että kyseinen lainsäädännön muutos ei vaikuta tämän sopimuksen moitteettomaan toimintaan.

85 Komissio korostaa aluksi, että kantajan esittämillä väitteillä ja niiden perusteluilla pyritään todellisuudessa peitellysti riidanalaisten päätösten perusteena olevan taloudellisen arvioinnin perustan tarkistamiseen ja että päätöksiä ei perustamissopimuksen 33 artiklan mukaan voida kumota tällä perusteella. Perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla tehtyjen päätösten laillisuutta tarkistettaessa on tutkittava vain, onko komissio tehnyt ilmeisen virheen arvioidessaan hyväksyttyjen tukien tarpeellisuutta perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta katsoen.

86 Riidanalaisilla päätöksillä pyritään komission mukaan siihen, että kapasiteetin vähentämiseen perustuvilla rakenneuudistustoimenpiteillä annetaan asianomaisille yrityksille terveet ja kannattavat rakenteet. Tuet ovat siis yhteisön tukia, koska niiden avulla voidaan saavuttaa perustamissopimuksessa määritetyt tavoitteet ja ne sopivat yhteen yhteisön teräsmarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kanssa. Terästeollisuuden rakenneuudistuksiin myönnettäviä tukia koskevassa yhteisön politiikassa on otettava myös huomioon tietyt perustamissopimuksen 3 artiklan c, d, e ja g alakohdassa määritellyt sosiaaliset tavoitteet. Komissio on kriisiin varautuessaan sovittanut työn jatkuvuuteen liittyvät vaatimukset yhteen interventioiden rajoittamistarpeen ja tavanomaisten kilpailuolosuhteiden ylläpitämistä koskevan tarpeen kanssa.

87 Tältä kannalta katsoen Cockerillin lausunnossa esitetty riidanalaisten päätösten kritiikki perustuu komission mukaan terästeollisuusalan talouden puhtaasti teoreettiseen erittelyyn sekä tosiasioiden puutteelliseen tuntemukseen. Lisäksi lausunnossa jätetään ottamatta huomioon niiden tavoitteiden moninaisuus ja erilaisuus, jotka komission on otettava huomioon.

88 Neuvosto yhtyy komission esittämään väitteeseen, jonka mukaan kantajan on osoitettava, että kyseisten tukien myöntämistarvetta on arvioitu perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta virheellisesti. Kantaja ei ole neuvoston mukaan esittänyt tästä näyttöä.

89 Italian tasavalta yhtyy kaikkiin komission esittämiin väitteisiin ja niiden perusteluihin. Se korostaa, että riidanalaisissa päätöksissä on otettu huomioon yhteisön koko terästeollisuusalan vaikeudet. Päätösten tekemiseen liittyvien olosuhteiden tai niiden sisällön perusteella ei voida todeta, että päätöksiin vaikutti se, että asianomaiset yritykset ovat julkisia. Kantajan esittämä riidanalaisten päätösten tavoitteita koskeva arvostelu ja perusteet, joilla se kiistää niiden lainmukaisuuden, eivät ole seikkoja, jotka kuuluvat perustamissopimuksen 33 artiklassa määritetyn tuomioistuinten suorittaman valvonnan piiriin.

90 Espanjan kuningaskunnan mukaan komissio on yrittänyt sovittaa yhteen useita oleellisia perustamissopimuksessa mainittuja tavoitteita pyrkien näiden yhteisön terästeollisuuden kannalta oleellisten alojen tervehdyttämiseen. Toimenpiteiden tarpeellisuuden harkitseminen ja näiden toimenpiteiden sisällön määrittäminen kuuluvat yksinomaan komissiolle. Kantajan on näytettävä toteen ilmeinen virhe tai harkintavallan väärinkäyttö kääntääkseen yhteisön toimielinten toimenpiteisiin liittyvän laillisuusolettaman.

91 Ilva kiistää sen tavan, jolla British Steel käyttää Cockerillin lausunnossa esitettyjä taloudellisia perusteita. Kantaja kiistää riidanalaisten päätösten sisältöä koskevissa arvosteluissaan ne tosiseikat, joihin komissio oli perustanut arviointinsa. Yhteisön tuomioistuin ei kuitenkaan voi harkita asiaa toimivaltaisen viranomaisen puolesta, vaan sen on riidanalaisten päätösten tekoaikana käytettävissä olleiden tietojen perusteella vain tarkistettava, ettei ilmeistä virhettä ole tehty tai ettei harkintavaltaa ole käytetty väärin. Lisäksi ja joka tapauksessa kantajan esittämät väitteet, joiden mukaan Ilvalle myönnetyllä tuella ei saavuteta haluttuja tavoitteita, ovat perusteettomia. Tämän tuen avulla saavutettava tuensaajayrityksen käyttökatteen ja liikevaihdon välinen suhteellinen ero on sitä vastoin suurempi kuin Euroopassa keskimäärin. Komission nimeämä riippumaton asiantuntija on laatimassaan lausunnossa vahvistanut, että Ilva on käyttänyt asianmukaisesti saamansa tuen. Ilvan elinkelpoisuus on siis palautettu sellaisella interventiolla, jonka avulla yhteisiä teräsmarkkinoita suojataan alaa vaivaavan yleismaailmallisen kriisin seurauksilta. Ilvan mukaan on myös syytä muistuttaa, että täytettyään ne edellytykset, jotka komissio asetti tuen hyväksymiselle, Ilva on toteuttanut rakenneuudistussuunnitelman kokonaisuudessaan ja tässä yhteydessä 100 prosenttia Ilvan ja Acciai Speciali Ternin osakkeista on myyty yksityisille yrityksille. Sen perustelun osalta, jonka mukaan Ilva voi edelleen myydä mihin hintaan tahansa taatakseen toimintansa jatkuvuuden, väliintulija toteaa, että komission hyväksymää tukea ei voida käyttää vilpilliseen kilpailuun ja että tätä tukea koskevan riidanalaisen päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa määrätään perustamissopimuksen 60 artiklaan perustuvan tutkintamenettelyn aloittamisesta.

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta

- SSAB Svenskt Stålin esittämien ETA-sopimukseen perustuvien uusien perusteiden tutkittavaksi ottaminen

92 Ruotsalainen yritys SSAB Svenskt Stål, joka on British Steelin vaatimuksia tukeva väliintulija, on esittänyt väliintulokirjelmässään ETA-sopimukseen perustuvia perusteita; se on liittänyt nimittäin perustamissopimuksen 95 artiklan rikkomista ja suhteellisuusperiaatteen sekä syrjintäkiellon periaatteen loukkaamista koskevaan kanneperusteeseen uuden perusteen, joka koskee ETA-sopimuksen 97 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa määrätyn menettelyn rikkomista, esittäen näin vaatimuksen, johon kantaja ei ole vedonnut.

93 Väliintulijan mahdollisuutta vedota kumoamiskannetta koskevassa oikeudenkäynnissä kantajan vaatimusten tueksi tiettyihin ETA-sopimuksen määräyksiin, joihin kantaja itse ei ole vedonnut, on tarkasteltava yhteisön oikeusjärjestyksen perusteiden kannalta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo siis tarpeelliseksi työjärjestyksen 113 artiklan perusteella tarkastella, voidaanko SSAB Svenskt Stålin esittämät uudet perusteet tutkia.

94 EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toisen kohdan mukaan väliintulokirjelmässä saadaan esittää vain jonkun asianosaisen vaatimuksia tukevia vaatimuksia. Lisäksi työjärjestyksen 116 artiklan 3 kohdan mukaan väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä.

PERUSTELUT JATKUVAT ASIAKIRJASSA: 694A0243.1

95 Näiden oikeudenkäyntimenettelyä koskevien määräysten mukaan, sellaisina kuin niitä on tulkittu edellä 70 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä, on kysyttävä, pyritäänkö SSAB Svenskt Stålin esittämillä perusteilla, vaikka ne liittyvätkin kantajan esittämiin perusteisiin, tosiasiallisesti muuttamaan oikeudenkäynnin sisältöä, vai ovatko ne sitä vastoin pääasian kannalta hyväksyttäviä siten, että ne voidaan tutkia.

96 Nyt esillä olevassa asiassa väliintulija väittää ETA-sopimuksen 97 artiklaa ja sitä seuraavia artikloita rikotun. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa, että jos tämä peruste katsottaisiin voitavan tutkia, oikeudenkäyntiä laajennettaisiin sisällöllisesti, koska kyseessä on uusi ja itsenäinen kanneperuste; uusi se on siksi, että se liittyy yksinomaan ETA-sopimuksen 97 artiklassa määrättyyn päätöksentekomenettelyyn ja siksi, että kantaja ei ole missään kirjallisen käsittelyn vaiheessa vedonnut siihen; itsenäinen se on siksi, että se ei millään tavoin liity perustamissopimuksen 95 artiklan rikkomiseen eikä niiden perusperiaatteiden loukkaamiseen, joihin kantaja viittaa. Tosiasiallisesti SSAB Svenkst Stål yrittää esittää ETA-sopimuksen perusteella sovellettavien menettelysääntöjen rikkomista koskevan uuden kanneperusteen, vaikka nyt esillä oleva asia liittyy oikeudellisesti yksinomaan EHTY:n perustamissopimukseen.

97 Tästä seuraa, että SSAB Svenskt Stålin esittämiä perusteita ei voida tutkia, koska ne eivät liity nyt esillä olevaan riita-asiaan.

- Kanneperusteen perusteltavuus

98 Aluksi on muistutettava, että - kuten on jo katsottu (ks. edellä 39-55 kohta) - komissiolla on perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisen ja toisen alakohdan perusteella toimivalta yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi hyväksyä valtion tuki yhteisössä aina, kun tämäntyyppisen toimenpiteen toteuttaminen on tarpeen terästeollisuusalan taloudellinen tilanne huomioon ottaen.

99 Tämä edellytys täyttyy muun muassa silloin, kun kyseinen ala on joutunut poikkeukselliseen kriisitilanteeseen. Tältä osin yhteisöjen tuomioistuin on korostanut asiassa 214/83, Saksa vastaan komissio, 3.10.1985 antamassaan tuomiossa (Kok. 1985, s. 3053, 30 kohta), "terästeollisuudelle myönnettävien tukien ja tämän teollisuuden vaatimien rakenneuudistusponnistusten läheistä yhteyttä silloin, kun EHTY:n perustamissopimusta sovelletaan kriisiaikoina". Tätä sopimusta sovellettaessa komissio arvioi vapaata harkintavaltaa käyttäen, ovatko rakenneuudistustoimenpiteisiin liittyvät tuet yhteensopivia perustamissopimuksen perusperiaatteiden kanssa.

100 Tässä tapauksessa ei ole kiistetty, että Euroopan terästeollisuus joutui 1990-luvun alussa äkilliseen ja vakavaan kriisiin, joka johtui useasta samanaikaisesta tekijästä, kuten kansainvälisen talouden taantumasta, perinteisten vientikanavien sulkemisesta, kehitysmaiden terästeollisuusyritysten kilpailukyvyn äkillisestä parantumisesta ja siitä, että öljyntuottajamaiden järjestön (OPEC) jäsenmaista alettiin nopeasti lisääntyvässä määrin tuoda yhteisöön terästeollisuustuotteita. Tämä kriisitilanne on syytä ottaa huomioon arvioitaessa nyt esillä olevassa asiassa, ovatko kyseiset tuet perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa edellytetyin tavoin tarpeellisia tämän sopimuksen perustavoitteiden saavuttamiseksi.

101 Riidanalaisten päätösten perusteluosan IV kohdasta käy selkeästi ilmi, että niillä pyritään kyseisen jäsenvaltion terästeollisuusalan tervehdyttämiseen. CSI:lle myönnettyjä tukia koskevan päätöksen mukaan "Espanjan julkisen integroidun terästeollisuuden rakenteellisella tervehdyttämisellä ja sen saattamisella kannattavaksi edesautetaan perustamissopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamista". Ilvalle suunnattuja tukia koskevassa päätöksessä 94/259/EHTY komissio esittää saman ajatuksen, käyttäen hieman erilaista esitystapaa. Se toteaa, että "Italian terästeollisuuden rakenteen vahvistamisella ja sen saattamisella taloudellisesti elinkelpoiseksi edesautetaan perustamissopimuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamista".

102 Tästä syytä on ensiksi tarkistettava, onko tämä tavoite perustamissopimuksen mukainen ja toiseksi, oliko kyseisten tukien hyväksyminen tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

103 Ensiksi sen kysymyksen osalta, pyritäänkö tuensaajayritysten tervehdyttämisellä perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen, riidanalaisten päätösten perusteluista ilmenee nimenomaisesti, että tämä tavoite on monitahoinen ja että se voidaan jakaa useaan osaan. Kyseisillä tuilla pyritään helpottamaan julkisten tuensaajayritysten yksityistämistä, tiettyjen laitosten lakkauttamista, ylikapasiteetin vähentämistä ja työpaikkojen vähentämistä hyväksyttävissä olevalla tavalla (ks. riidanalaisten päätösten perusteluosan II kohta). Näiden kaikkien osien toteuttamisen tarkoituksena oli mahdollistaa kyseisten yritysten rakenteen tervehtyminen ja kannattavuus.

104 Riidanalaisten päätösten tavoitteeseen sisältyy näin ollen tiivistetyssä muodossa suuri määrä erilaisia tavoitteita, joiden osalta on tarkistettava, kuuluvatko ne terästeollisuuden kriisi huomioon ottaen (ks. ed. 98-100 kohta) niiden perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden joukkoon, joihin riidanalaisten päätösten perusteluissa erityisesti viitataan.

105 Tältä osin on syytä ensin muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komission tehtäviin kuuluu perustamissopimuksessa vahvistetut erilaiset tavoitteet huomioon ottaen varmistaa näiden erilaisten tavoitteiden pysyvä yhteensovittaminen ja että komission on tässä tarkoituksessa käytettävä harkintavaltaansa siten, että yhteinen etu toteutuu (ks. asia 9/56, Meroni v. korkea viranomainen, tuomio 13.6.1958, Kok. 1958, s. 9 ja 43; asia 8/57, Groupement des hauts fourneaux et aciéries belges v. korkea viranomainen, tuomio 21.6.1958, Kok. 1958, s. 223 ja 242 ja yhdistetyt asiat 351/85 ja 360/85, Fabrique de fer de Charleroi et Dillinger Hüttenwerke v. komissio, tuomio 29.9.1987, Kok. 1987, s. 3639, 15 kohta). Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut erityisesti yhdistetyissä asioissa 154/78, 205/78, 206/78, 226/78, 227/78, 228/78, 263/78, 264/78, 31/79, 39/79, 83/79 ja 85/79, Valsabbia ym. vastaan komissio, 18.3.1980 antamassaan tuomiossa (Kok. 1980, s. 907, 55 kohta), että "jos erilaisten tavoitteiden yhteensovittaminen on välttämätöntä normaalissa markkinatilanteessa, näin on sitä suuremmalla syyllä kriisitilanteessa, jossa voidaan perustellusti ryhtyä sellaisiin erityisiin toimiin, joilla poiketaan teräsmarkkinoiden toimintaa koskevista tavanomaisista säännöistä ja mitä ilmeisimmin jätetään noudattamatta tiettyjä 3 artiklassa mainittuja tavoitteita, vaikka vain sen c alakohdassa mainittu tavoite, jonka mukaan mahdollisimman alhaisten hintojen toteuttamisesta on huolehdittava".

106 Nyt esillä olevassa asiassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa, että riidanalaisilla päätöksillä sovitetaan yhteen perustamissopimuksella vahvistetut erilaiset tavoitteet, jotta pääasialliset intressit turvattaisiin.

107 Tiettyjen konsernien tervehdyttämiseen perustuvalla Euroopan terästeollisuuden rationalisoinnilla, kannattamattomien tai kilpailukyvyttömien laitosten lakkauttamisella, ylikapasiteetin vähentämisellä, Ilva-konsernin yksityistämisellä sen elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja työpaikkojen kohtuullisella vähentämisellä, joihin näillä päätöksillä pyritään, toteutetaan perustamissopimuksen mukaisia tavoitteita ottaen huomioon terästeollisuusalan herkkyys ja se, että kriisin jatkuminen tai jopa syventyminen olisi voinut aiheuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden taloudessa äärimmäisen vakavia ja pysyviä vaikeuksia. Ei ole kiistetty, että tämä ala on olennaisen tärkeä useissa jäsenvaltioissa, koska terästeollisuuslaitokset on sijoitettu alueille, joille on ominaista alityöllisyys ja koska kysymyksessä ovat laajat taloudelliset intressit. Mahdollisista lakkauttamispäätöksistä tai työpaikkojen vähentämistä koskevista päätöksistä tai siitä, että yksityiset, vain markkinavoimien varassa toimivat yhtiöt olisivat ottaneet valvontaansa kyseiset yritykset, olisi näissä olosuhteissa voinut ilman julkisen viranomaisen tukitoimenpiteitä aiheutua erittäin vakavia yleiseen järjestykseen liittyviä vaikeuksia, koska erityisesti työttömyysongelma olisi syventynyt ja uhannut näin synnyttää hyvin vakavan taloudellisen ja sosiaalisen kriisitilanteen.

108 Näissä olosuhteissa riidanalaisilla päätöksillä pyritään perustamissopimuksen 2 artiklan toisessa kohdassa edellytetyin tavoin kiistämättömästi turvaamaan "jatkuva työllisyys" ja huolehtimaan siitä, "että jäsenvaltioiden taloudelle ei aiheuteta olennaista ja jatkuvaa häiriötä", koska niillä pyritään ratkaisemaan tällaiset vaikeudet kyseisiä tukia saavien terästeollisuusyritysten tervehdyttämisellä. Lisäksi ne liittyvät 3 artiklassa määrättyihin tavoitteisiin, joiden mukaan on huolehdittava "sellaisten edellytysten ylläpitämisestä, jotka kannustavat yrityksiä kehittämään ja parantamaan tuotantomahdollisuuksiaan" (3 artiklan d alakohta) ja edistettävä "tuotannon tasaista laajentamista, nykyaikaistamista ja laadun parantamista siten, että vältetään kilpailevia teollisuudenaloja vastaan tarkoitettuja kaikkia suojatoimenpiteitä" (3 artiklan g alakohta). Päätöksillä pyritään näet rationalisoimaan Euroopan terästeollisuutta erityisesti siten, että kannattamattomat tai kilpailukyvyttömät laitokset lakkautetaan lopullisesti (esim. Bagnoli Italiassa ja Avilés, Gijón, Biscaye sekä Ansiao Espanjassa) ja siten, että tiettyjen tuotteiden tuotantokapasiteettia vähennetään pysyvästi (esim. Taranto Italiassa), jotta ylikapasiteettitilanteeseen voidaan vaikuttaa (ks. riidanalaisten päätösten 2 artikla). Yhdessä edellä mainittujen neljän muun yksittäisen päätöksen kanssa, joilla hyväksyttiin valtion tuet ja jotka tehtiin samana päivänä, riidanalaiset päätökset liittyvät terästeollisuusalan pysyvää rakenneuudistusta ja yhteisön tuotantokapasiteetin vähentämistä koskevaan kokonaissuunnitelmaan (ks. edellä 4-6 kohta). Tässä tarkoituksessa on syytä korostaa, että kyseisillä tuilla ei pyritä varmistamaan pelkästään sitä, että tuensaajayritykset yksinkertaisesti säilyvät elossa - mikä olisi yhteisen edun vastaista -, vaan niillä pyritään palauttamaan niiden elinkelpoisuus rajoittaen kuitenkin tukien kilpailuvaikutus mahdollisimman vähäiseksi ja valvoen vilpitöntä kilpailua koskevien sääntöjen noudattamista erityisesti Ilva-konsernin yksityistämistä koskevien edellytysten osalta.

109 Tästä seuraa, että riidanalaisilla päätöksillä pyritään yleisen edun turvaamiseen perustamissopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Kantajan esittämä väite, jonka mukaan päätöksillä ei pyritä tällaisten tavoitteiden toteuttamiseen, on tästä syystä hylättävä.

110 Kun nyt on todettu riidanalaisilla päätöksillä pyrittävän perustamissopimuksen mukaisiin tavoitteisiin, on seuraavaksi tarkistettava, olivatko päätökset tarpeen näiden tavoitteiden toteuttamiseksi. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on täsmentänyt edellä 99 kohdassa mainitussa asiassa Saksa vastaan komissio antamassaan tuomiossa, komissio ei voi "missään tapauksessa hyväksyä sellaisten valtion tukien myöntämistä, jotka eivät ole välttämättömiä perustamissopimuksessa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja joilla aiheutetaan kilpailun vääristymistä yhteisillä teräsmarkkinoilla" (30 kohta).

111 Tältä osin on korostettava, että perustamissopimuksen 33 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että "yhteisön tuomioistuin ei saa tutkia sitä taloudellisista tosiseikoista tai olosuhteista johtuvan tilanteen arviointia, jonka perusteella komissio on tehnyt päätöksensä tai antanut suosituksensa, ellei ole kanneltu siitä, että komissio on käyttänyt harkintavaltaansa väärin taikka ilmeisesti jättänyt noudattamatta tämän sopimuksen määräyksiä tai sen soveltamista koskevaa oikeussääntöä".

112 Yhteisöjen tuomioistuin on valtion tukia koskevissa asioissa todennut, että "komissiolla on harkintavalta, jonka käyttäminen edellyttää taloudellisten ja sosiaalisten arvioiden tekemistä yhteisön tasolla" (asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. 1980, s. 2671, 24 kohta; edellä 26 kohdassa mainittu asia Matra v. komissio ja yhdistetyt asiat T-244/93 ja T-486/93, TWD v. komissio, tuomio 13.9.1995, Kok. 1995, s. II-2265).

113 Nyt esillä olevan kanneperusteen osalta, joka edellyttää monitahoisten taloudellisten ja teknisten arviointien tekemistä, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti siis vain tarkistettava, että tosiasiat ovat aineellisesti oikeita ja ettei ilmeistä arviointivirhettä ole tehty (ks. asia T-17/93, Matra Hachette v. komissio, tuomio 15.7.1994, Kok. 1994, s. II-595, 104 kohta; asia T-9/93, Schöller v. komissio, tuomio 8.6.1995, Kok. 1995, s. II-1611, 140 kohta ja asia T-266/94, Skibsværftsforeningen ym. v. komissio, tuomio 22.10.1996, Kok. 1996, s. II-1399, 170 kohta).

114 Kun kantaja tässä tapauksessa perustelee väitettään, jonka mukaan CSI:lle ja Ilvalle myönnetyt tuet "eivät ole tarpeellisia", se korostaa erityisesti, että kaikki yritykset palauttaa nyt kysymyksessä olevien yritysten elinkelpoisuus valtion tukien avulla vääjäämättömästi epäonnistuvat ja aiheuttavat vakavia seurauksia yhteismarkkinoiden yleiselle tasapainolle, kun aikaisemmat kokemukset ja terästeollisuusalan tuotantokapasiteetin ylijäämä otetaan huomioon.

115 Tältä osin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa ensinnäkin, että toisin kuin kantaja väittää, riidanalaisten päätösten tausta ja perustelut osoittavat, että Euroopan terästeollisuuden silloista kriisitilannetta ja asianmukaisimpia keinoja siihen varautumiseksi on selvitetty perinpohjaisesti. Komissio oli antanut tutkimusten suorittamista koskevan valtuutuksen riippumattomalle Braun-nimiselle asiantuntijalle, jonka tehtäviin kuului laatia esitys terästeollisuusalan yritysten lakkauttamishankkeista ja jonka laatima lausunto esitettiin 29.1.1993. Tässä lausunnossa vahvistettiin ne tiedot, jotka sisältyivät komission 23.11.1992 neuvostolle ja parlamen