ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Näitä suoraan ja erikseen koskevat toimet - Jäsenvaltiolle osoitettu komission päätös, jossa valtiontuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi - ETY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen asiaan osallisten nostama kanne - Tutkittavaksi ottaminen

(ETY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 ja 3 kohta sekä 173 artiklan toinen kohta)

2. Valtiontuki - Tukihankkeet - Komission suorittama tutkinta - Alustava vaihe ja kontradiktorinen vaihe - Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille - Arviointivaikeudet - Komission velvollisuus aloittaa kontradiktorinen menettely

(ETY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 ja 3 kohta)

Tiivistelmä

$$1. Jotta päätöksen voidaan katsoa koskevan perustamissopimuksen 173 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetulla tavalla muita kuin niitä, joille se on osoitettu, vakiintuneesta oikeuskäytännöstä käy ilmi, että päätöksen on vaikutettava niiden oikeudelliseen asemaan niille tunnusomaisten erityispiirteiden tai sellaisen tosiasiallisen tilanteen takia, jonka perusteella nämä erottuvat kaikista muista ja ne voidaan yksilöidä samalla tavalla kuin se, jolle päätös on osoitettu.

Jos komissio toteaa, aloittamatta perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, saman artiklan 3 kohdan perusteella, että valtiontuki on yhteismarkkinoille soveltuva, niiden henkilöiden, yritysten ja yhteisöjen, joiden etuihin tuen myöntäminen saattaa vaikuttaa - eli erityisesti sellaisten kilpailevien yritysten ja ammattijärjestöjen, joilla on niille, joita asia koskee, kuuluvat menettelylliset takeet 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä täytäntöön pantaessa - on voitava nostaa sitä päätöstä koskeva kumoamiskanne, jossa kyseinen toteamus on esitetty.

2. Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely on välttämätön silloin, kun komissiolla on vakavia vaikeuksia sen arvioimisessa, onko tukihanke yhteismarkkinoille soveltuva. Komissio voi päättää menettelyn 93 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun alustavaan vaiheeseen ja tehdä sen päätteeksi myönteisen päätöksen tuen soveltuvuudesta ainoastaan, jos se on alustavan tutkinnan perusteella vakuuttunut siitä, että kyseinen hanke on yhteensoveltuva perustamissopimuksen kanssa. Jos komissio sen sijaan on alustavan tutkinnan perusteella tehnyt vastakkaisen päätelmän tai jos se ei ole voinut alustavan tutkinnan perusteella selvittää kaikkia niitä ongelmia, jotka ovat tulleet esiin arvioitaessa hankkeen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, komissiolla on velvollisuus hankkia kaikki tarvittavat lausunnot ja aloittaa tätä varten 93 artiklan 22 kohdassa tarkoitettu menettely.

Vaikka velvollisuus perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen ei riipu siitä, onko tukea ilmoitettu tai mitä perustamissopimuksen 92 artiklan määräystä sovelletaan, komission on yhteisöjen tuomioistuimen valvonnassa päätettävä asiaan liittyvien tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen perusteella, onko kyseinen menettely aloitettava tuen yhteensoveltuvuuden tarkastelun yhteydessä esiin tulleiden vaikeuksien vuoksi.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Jäsenvaltioiden kansalaisten maahantulo- ja oleskeluoikeus - Oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäneen jäsenvaltion kansalaisen paluu tähän jäsenvaltioon - Puolison oleskeluoikeus

(ETY:n perustamissopimuksen 52 artikla sekä neuvoston direktiivi 73/148/ETY)

Tiivistelmä

$$Perustamissopimuksen henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten kokonaisuudella pyritään helpottamaan kaikkea yhteisön kansalaisten ammatillisen toiminnan harjoittamista koko yhteisön alueella; sellaiset toimenpiteet, jotka voivat heikentää kansalaisten asemaa silloin, kun he haluavat harjoittaa taloudellista toimintaa toisen jäsenvaltion alueella, ovat näiden määräysten vastaisia. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden kansalaisilla on erityinen, välittömästi perustamissopimuksen 48 ja 52 artiklan perusteella heille kuuluva oikeus tulla muiden jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä näissä määräyksissä tarkoitetun taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi.

Jäsenvaltion kansalainen saattaisi olla estynyt jättämään lähtömaansa tehdäkseen perustamissopimuksessa tarkoitettua palkkatyötä tai harjoittaakseen itsenäisesti ammattia toisen jäsenvaltion alueella, jos hän ei palatessaan samassa tarkoituksessa siihen jäsenvaltioon, jonka kansalainen hän on, voisi hyötyä vähintään samanlaisista maahantuloa ja oleskelua koskevista helpotuksista, joista hän yhteisön oikeuden nojalla voisi toisen jäsenvaltion alueella nauttia. Hän olisi erityisesti estynyt tekemään tämän, jos myöskään hänen puolisollaan ja lapsillaan ei olisi oikeutta maahantuloon ja oleskeluun tämän jäsenvaltion alueella vähintään samanlaisin edellytyksin kuin mitä heille yhteisön oikeudessa on tunnustettu toisen jäsenvaltion alueella.

Se, että jäsenvaltion kansalainen tulee tämän valtion alueelle ja oleskelee siellä hänen kansalaisuuteensa liittyvien oikeuksien nojalla ilman, että hänen täytyy vedota perustamissopimuksen 48 ja 52 artiklalla hänelle myönnettyihin oikeuksiin, ei sulje pois sitä, että hän vetoaa niihin tähän jäsenvaltioon uudelleen asettautuessaan.

Näin ollen ETY:n perustamissopimuk-

sen 52 artiklan määräyksiä ja sijoittautu- miseen ja palvelujen tarjoamiseen liittyvää jäsenvaltioiden kansalaisten liikkumista ja oleskelua yhteisön alueella koskevien rajoitusten poistamisesta annetun direktiivin 73/148/ETY säännöksiä on tulkittava siten, että tilanteessa, jossa jäsenvaltion kansalainen on puolisonsa kanssa ensin siirtynyt toisen jäsenvaltion alueelle tehdäkseen siellä perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitettua palkkatyötä, ja sitten palannut sen jäsenvaltion alueelle, jonka kansalainen hän on, sijoittautuakseen sinne 52 artiklassa tarkoitetulla tavalla, tämän jäsenvaltion on sallittava myös puolison tulo alueelleen ja oleskelu siellä riippumatta tämän kansalaisuudesta. Puolisolla on oltava vähintään samat oikeudet kuin mitä hänellä yhteisön oikeuden mukaan olisi, jos hänen miehensä tai vaimonsa siirtyisi toisen jäsenvaltion alueelle ja oleskelisi siellä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Uusien jäsenvaltioiden liittyminen yhteisöön - Portugali - Palvelujen tarjoamisen vapaus - Portugalilainen julkisia rakennusurakoita tekevä yritys - Oikeus siirtää henkilökunta rakennustöiden ajaksi - Ulkomaisten työntekijöiden työmahdollisuuksista annetun lainsäädännön soveltaminen vastaanottajavaltiona olevassa jäsenvaltiossa - Ei voida hyväksyä

(ETY:n perustamissopimuksen 59 ja 60 artikla; vuoden 1985 liittymisasiakirjan 215 ja 216 artikla)

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 59 ja 60 artiklaa sekä Portugalin liittymisasiakirjan 215 ja 216 artiklaa on tulkittava siten, että Portugaliin sijoittautunut yritys, joka tarjoaa rakennusalan palveluja toisessa jäsenvaltiossa, voi töiden ajaksi siirtyä kyseiseen jäsenvaltioon Portugalista tuomansa henkilökunnan kanssa. Tällöin sen jäsenvaltion viranomaiset, jonka

alueella rakennustyöt on tarkoitus suorittaa, eivät voi vaatia, että palvelujen tarjoajan on hankittava työvoima paikan päältä tai että portugalilaiselle henkilökunnalle on hankittava työlupa. Viranomaiset voivat kuitenkin varmistaa sen, ettei yritys kierrä liittymisasiakirjan 216 artiklan määräyksiä vetoamalla palvelujen tarjoamiseen.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Vilja - Erityiset interventiotoimenpiteet - Niiden erilaisuus eri jäsenvaltioissa - Tuottajien tai kuluttajien syrjintä tai kansalaisuuteen perustuva syrjintä - Syrjinnän puuttuminen - Komissiolle myönnetty toimivalta

(ETY:n perustamissopimuksen 7 artikla ja 40 artiklan 3 kohdan toinen alakohta; neuvoston asetus (ETY) N:o 2727/75 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1143/76; komission asetukset (ETY) N:o 1629/77 ja (ETY) N:o 400/86)

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Asetukset

(ETY:n perustamissopimuksen 190 artikla)

Tiivistelmä

1. Asetuksessa (ETY) N:o 2727/75, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1143/76, annetaan komissiolle mahdollisuus sellaisten erityisten interventiotoimenpiteiden toteuttamiseen, jotka ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa viljan markkinahinnoissa yhteisön eri alueilla havaittavan, mahdollisesti erisuuntaisen kehityksen mukaan.

Kun neuvosto myönsi kyseisen toimivallan ja kun komissio sitä myöhemmin käytti säätääkseen ensin asetuksessa (ETY) N:o 1629/77 mahdollisuudesta tällaiseen erilaiseen kohteluun leipäviljaksi käytettävän tavallisen vehnän osalta ja ottaakseen sen sitten käyttöön asetuksella (ETY) N:o 400/86, kummankaan toimielimen toimista ei aiheutunut perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tuottajien syrjintää yhteisössä eikä myöskään perustamissopimuksen 7 artiklassa tarkoitettua kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää. Tosiasiallisesti neuvoston arviointiperuste oli objektiivinen sen salliessa erilaisen kohtelun eikä komissio tehnyt ilmeistä arviointivirhettä käyttäessään sille myönnettyä toimivaltaa.

2. Perustamissopimuksen 190 artiklan mukainen perusteluvelvollisuus määräytyy asianomaisen säädöksen, päätöksen tai muun toimenpiteen luonteen mukaan. Perusteluissa on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmaistava riidanalaisen toimenpiteen tehneen yhteisön toimielimen päättelyn kulku siten, että niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt ja että yhteisöjen tuomioistuin voi tutkia toimenpiteen laillisuuden. Asetusten perusteluissa ei kuitenkaan tarvitse esittää kaikkia niitä joskus erittäin monilukuisia ja monimutkaisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, joita asetus koskee, jos kyseiset asetukset ovat rakenteellisesti osa laajempaa kokonaisuutta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Perhe-etuudet - Eläkkeensaajat - Lähtömaana olevan jäsenvaltion toisen jäsenvaltion alueella asuville kansalaisilleen maksamat etuudet - Rajaaminen koskemaan asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan u kohdan ii alakohdassa tarkoitettuja perheavustuksia

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 77 artikla)

2. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Perustamissopimuksen määräykset - Tarkoitus - Kansallisten lainsäädäntöjen yhteensovittaminen eikä yhdenmukaistaminen - Sosiaaliturvajärjestelmien eroista johtuva erilainen kohtelu - Hyväksyttävyys - Yhteisön säännöstöllä aiheutettu erilainen kohtelu - Ei hyväksyttävissä - Kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltävä periaate - Ulottuvuus - Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 77 artikla - Laillisuus

(ETY:n perustamissopimuksen 7 ja 48 artikla; neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 77 artikla)

Tiivistelmä

1. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 77 artiklaa on tulkittava siten, että sillä annetaan sellaiselle eläkkeensaajalle, joka on jäsenvaltion kansalainen ja jolla on huollettavia lapsia, mutta joka asuu toisen jäsenvaltion alueella, ainoastaan oikeus lähtömaansa sosiaaliturvalaitosten maksamiin "perheavustuksiin", siten kuin ne määritellään kyseisen asetuksen 1 artiklan u kohdan ii alakohdassa, mutta ei muihin perhe-etuuksiin, kuten Ranskan lainsäädännössä säädettyihin "lukuvuoden alkamisavustuksiin" (allocation de rentrée scolaire) ja "yhden palkan avustuksiin" (allocation de salaire unique).

2. Perustamissopimuksen 51 artiklassa määrätään jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhteensovittamisesta eikä niiden yhdenmukaistamisesta, joten artiklan mukaan jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät, ja näin ollen myös jäsenvaltioissa työskentelevien henkilöiden oikeudet, saavat edelleen olla erilaisia. Perustamissopimuksen 51 artiklalla ei siis puututa eri jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien välisiin aineellisiin ja menettelyllisiin eroavaisuuksiin eikä näin ollen eroavaisuuksiin jäsenvaltioissa työskentelevien henkilöiden oikeuksien osalta.

Kuitenkaan yhteisön sosiaaliturvasäännöstöllä ei pitäisi aiheuttaa uusia eroja niiden jo olemassa olevien erojen lisäksi, jotka johtuvat siitä, ettei kansallisia lainsäädäntöjä ole yhdenmukaistettu; lisäksi perustamissopimuksen 7 ja 48 artiklaan sisältyvän yhdenvertaisen kohtelun periaatteen mukaan kiellettyä on paitsi avoin syrjintä kansalaisuuden perusteella, myös kaikki peitellyn syrjinnän muodot, joissa muita erotteluperusteita soveltaen päädytään tosiasiassa samaan tulokseen.

Näiden periaatteiden vastaisia eivät ole asetuksen (ETY) N:o 1408/71 77 artiklan säännökset, joiden mukaan etuudet, joita jäsenvaltion on maksettava huollettavien lasten osalta eläkettä saaville kansalaisilleen, jotka asuvat toisen jäsenvaltion alueella, rajoittuvat ainoastaan perhe-avustuksiin. Nämä säännökset muodostavat nimittäin sellaisen soveltamisalaltaan yleisen säännön, jota sovelletaan erottelematta kaikkiin jäsenvaltioiden kansalaisiin, joka perustuu tämänkaltaisten etuuksien luonnetta ja myöntämisedellytyksiä koskeviin objektiivisiin kriteereihin ja joka ei sinänsä aiheuta syrjintää.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Sijoittautumisvapaus - Palvelujen tarjoamisen vapaus - Poikkeukset - Julkisen vallan käyttöön liittyvä toiminta - Yksityiskouluissa tai kotona annettu opetus - Poissulkeminen - Muiden jäsenvaltioiden kansalaisten poissulkeminen - Hylättävyys

(ETY:n perustamissopimuksen 52, 55 ja 59 artikla)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Työhön pääsy - Helleenien tasavallan liittymisasiakirjan siirtymämääräykset - Yksityiskoulujen johtajan tai opettajan toimeen pääsyn estäminen tai rajoittaminen Kreikassa jo työskenteleviltä muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta tai heidän perheenjäseniltään - Hylättävyys

(ETY:n perustamissopimuksen 48 artikla; Helleenien tasavallan liittymisasiakirjan 44 ja 45 artikla)

Tiivistelmä

1. Koska perustamissopimuksen 55 artikla on poikkeus sijoittautumisvapautta koskevasta perusperiaatteesta, tätä artiklaa on tulkittava siten, että sen soveltamisalaa ei uloteta laajemmalle kuin on ehdottoman välttämätöntä niiden etujen turvaamiseksi, joita jäsenvaltiot tämän määräyksen perusteella voivat suojella. Vaikka oppilaitosten perustamista koskevia kansallisia lainsäädäntöjä yhdenmukaistavien direktiivien puuttuessa kunkin jäsenvaltion asiana on määritellä tällä alalla julkisen vallan tehtävät ja sille kuuluva vastuu, perustamissopimuksen tätä alaa koskevan tehokkaan vaikutuksen heikentymisen vuoksi ei voida hyväksyä, että pelkkä yksityisen koulun perustaminen yksityishenkilön toimesta tai pelkkä yksityishenkilön antama kotiopetus on toimintaa, joka liittyy mainitussa artiklassa tarkoitettuun julkisen vallan käyttöön.

Siten jäsenvaltio, joka varaa yksityisten valmennuskoulujen ja yksityisten musiikki- ja tanssikoulujen perustamisen sekä kotiopetuksen oman maansa kansalaisille, jättää noudattamatta sille perustamissopimuksen 52 ja 59 artiklan nojalla kuuluvia jäsenyysvelvoitteitaan. Sitä vastoin yksityisten ammattikoulujen perustamista koskeva kielto ei merkitse mainittujen velvollisuuksien noudattamatta jättämistä, jos tätä kieltoa sovelletaan tekemättä eroa oman maan kansalaisten ja muiden jäsenvaltioiden kansalaisten välillä.

2. Kieltäessään rajoitetuin poikkeuksin Kreikassa jo työskenteleviä muiden jäsenvaltioiden kansalaisia ja heidän perheenjäseniään toimimasta yksityisten valmennuskoulujen ja yksityisten musiikki- ja tanssikoulujen johtajan ja opettajan tehtävissä, Kreikan hallitus jättää noudattamatta jäsenyysvelvoitteet, jotka kuuluvat sille perustamissopimuksen 48 artiklan nojalla liittymisasiakirjan 44 ja 45 artiklassa määritellyissä rajoissa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Maahan tuotujen tavallisesta vehnästä tai tavallisen vehnän ja makaroni- eli durumvehnän sekoituksesta valmistettujen makaronivalmisteiden kaupan pitämisen kieltäminen - Ei hyväksyttävissä - Perusteltavuus - Kuluttajansuoja - Hyvä kauppatapa - Kansanterveyden suojeleminen - Ei perusteltavissa

(ETY:n perustamissopimuksen 30 ja 36 artikla)

2. Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Kansalliset poikkeukset - Kielto - Yhteisessä markkinajärjestelyssä noudatetun politiikan tukeminen - Peruste ei hyväksyttävissä

Tiivistelmä

1. Se, että tavallisesta vehnästä tai tavallisen vehnän ja makaroni- eli durumvehnän sekoituksesta valmistettujen makaronivalmisteiden myyntikielto ulotetaan makaronivalmisteista annetussa kansallisessa laissa koskemaan maahan tuotuja tuotteita, on ristiriidassa perustamissopimuksen 30 ja 36 artiklan kanssa.

Tosiasiallisesti tällainen rajoitus ei ole perusteltavissa vaatimuksella kuluttajansuojasta, koska se voidaan taata vähemmän rajoittavin keinoin kuten velvoittamalla ilmoittamaan kaupan pidettävien tuotteiden täsmällinen koostumus tai ottamalla käyttöön erityinen, yksinomaan durumvehnästä valmistetuille makaronivalmisteille varattu nimitys. Samat näkökohdat pätevät tarpeeseen varmistaa hyvän kauppatavan noudattaminen.

Tällaista rajoitusta ei voida pitää perusteltuna myöskään kansanterveyden suojelemiseksi, jollei ole mahdollista osoittaa tavallisesta vehnästä valmistettujen makaronivalmisteiden sisältävän kemiallisia lisäaineita tai väriaineita. Tällainen kaupan pitämistä koskeva yleinen kielto on joka tapauksessa suhteellisuusperiaatteen vastainen.

2. Kun yhteisössä on toteutettu tietyn alan yhteinen markkinajärjestely, jäsenvaltioiden on heti pidättäydyttävä kaikista yksipuolisista toimenpiteistä, vaikka nämä olisivat luonteeltaan yhteisön yhteistä politiikkaa tukevia. Jos näin ollen jonkin tällaiseen yhteiseen järjestelyyn kuuluvan tuotteen osalta on menekkivaikeuksia - mitä ei voida väittää todeksi, jos tilastotiedot osoittavat kyseisen tuotteen hyötyvän laatukilpailusta - on yhteisön eikä jäsenvaltion asiana pyrkiä löytämään kyseisiin vaikeuksiin yhteisen maatalouspolitiikan mukainen ratkaisu.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijä - Käsite - Työsuhteen olemassaolo - Opetusharjoittelija - Sisällyttäminen

(ETY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 1 kohta)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Poikkeukset - Julkishallinnon palvelussuhde - Käsite - Osallistuminen julkisen vallan käyttöön ja valtion yleisten etujen turvaaminen - Opetusharjoittelija

(ETY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kohta)

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitetulla työntekijän käsitteellä on yhteisön oikeudessa oma sisältönsä. Tämä käsite on määriteltävä niiden objektiivisten perusteiden mukaan, jotka kysymyksessä olevien henkilöiden oikeudet ja velvollisuudet huomioon ottaen ovat luonteenomaisia työsuhteelle; työsuhteen olennainen ominaispiirre on kuitenkin se, että henkilö tekee toiselle tämän johdon alaisena tietyn ajan työtä, josta hän saa vastikkeena palkkaa. Ala, jolla palveluja suoritetaan, ja työnantajan ja työntekijän välisen oikeudellisen suhteen luonne ovat perustamissopimuksen 48 artiklan soveltamisen kannalta merkityksettömiä.

Näin ollen opetusharjoittelijaa, joka suorittaa kouluviranomaisten ohjauksessa ja valvonnassa opettajan ammattiin valmistavaa opetusharjoittelua, jossa hän opetusta antamalla suorittaa palvelua ja saa siitä korvausta, on pidettävä 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna työntekijänä riippumatta siitä, mikä on työsuhteen oikeudellinen luonne.

2. Perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin julkishallinnon palvelussuhteisiin, jotka eivät kuulu tämän artiklan 1-3 kohdan soveltamisalaan, kuuluvat sellaiset palvelussuhteet, joihin liittyy suoraan tai välillisesti julkisen vallan käyttäminen ja sellaisten tehtävien hoitaminen, joiden tarkoituksena on turvata valtion tai muiden julkisyhteisöjen yleiset edut; tällaiset palvelussuhteet edellyttävät nimittäin niissä olevien henkilöiden erityistä solidaarisuussuhdetta valtioon sekä kansalaisuussiteen perustana olevien oikeuksien ja velvollisuuksien vastavuoroisuutta. Soveltamisalan ulkopuolelle jäävät yksinomaan toimet, joilla niihin liittyvät tehtävät ja vastuut huomioon ottaen on hallinnollisille erityistoimille luonteenomaiset piirteet edellä mainituilla aloilla.

Opettajan ammattiin valmistava opetusharjoittelu ei kuulu tämän määräyksen soveltamisalaan.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Valtiontuki - Käsite - Tuki lainan tai pääomasijoituksen muodossa - Perustamissopimuksen 92 artiklan soveltamisen kannalta merkityksettömät menettelyt - Pääomasijoitus - Arviointiperuste - Yrityksen tilanne suhteessa yksityisiin pääomamarkkinoihin

(ETY:n perustamissopimuksen 92 artikla)

2. Valtiontuki - Vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan - Kilpailua rajoittava vaikutus

(ETY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohta)

3. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Puolustautumisoikeudet - Soveltaminen komission aloittaman hallinnollisen menettelyn yhteydessä - Soveltamisala

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksessa valtiontuella tarkoitetaan valtion myöntämää tukea tai valtion varoista "muodossa tai toisessa" myönnettyä tukea. Siitä seuraa, ettei voida tehdä eroa sen mukaan, myönnetäänkö tuki lainan vai pääomasijoituksen muodossa. Kummassakin edellä mainitussa muodossa myönnetty tuki kuuluu perustamissopimuksen 92 artiklan sisältämän kiellon soveltamisalaan, jos kyseisessä määräyksessä esitetyt edellytykset täyttyvät.

Sen selvittämiseksi, onko pääomaosuus katsottava valtiontueksi, on asianmukaista selvittää, millaiset mahdollisuudet yrityksellä on saada kyseiset rahamäärät yksityisiltä pääomamarkkinoilta. Jos yhtiön pääoma on julkisen vallan omistuksessa, on erityisesti syytä arvioida, olisiko ennustettavissa olevien kannattavuusnäkymien perusteella toimiva yksityinen osakkeenomistaja - jos ei oteta huomioon yhteiskunnallisia, aluepolitiikkaan liittyviä sekä alakohtaisia tekijöitä - tehnyt samanlaisissa olosuhteissa kyseisen kaltaisen pääomasijoituksen.

2. Sen toteaminen, että yritys vei noin 40 prosenttia tuotannostaan muihin jäsenvaltioihin, että kyseisille markkinoille oli ominaista tuotannon ylikapasiteetti ja että kyseisessä tilanteessa yritykselle myönnetty tuki vaikutti yrityksen taloudellista kuormaa keventävästi kilpaileviin yrityksiin nähden, teki - vastakkaisten tietojen puuttuessa - komissiolle mahdolliseksi sen johtopäätöksen tekemisen, että tuki vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

3. Henkilön puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen kaikissa sellaisissa menettelyissä, jotka on saatettu vireille tiettyä henkilöä vastaan ja joiden päätteeksi voidaan tehdä tälle henkilölle vastainen päätös, on yhteisön oikeuden perusperiaate, jota on noudatettava myös kyseistä menettelyä koskevan nimenomaisen sääntelyn puuttuessa. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti henkilölle, jota vastaan komissio on aloittanut hallinnollisen menettelyn, on kyseisen menettelyn aikana varattava tilaisuus esittää asianmukaisesti näkemyksensä esille tuotujen tosiseikkojen ja olosuhteiden paikkansapitävyydestä ja merkityksestä sekä niistä asiakirjoista, joita komissio on käyttänyt yhteisön oikeuden loukkaamista koskevia väitteitään perustellessaan. Jos asianomainen henkilö ei ole voinut esittää näkemyksiään asiakirjoista, joihin sisältyy salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja, komissio ei voi käyttää kyseisiä tietoja päätöksessään.