Yhdistetyt asiat C-341/06 P ja C-342/06 P

Chronopost SA ja La Poste

vastaan

Union française de l’express (UFEX) ym.

”Muutoksenhaku — Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käydyn oikeudenkäynnin sääntöjenmukaisuus — Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio — Kumoaminen — Asian palauttaminen — Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toinen tuomio — Ratkaisukokoonpanon koostumus — Valtiontuet — Postiala — Julkinen yritys, joka tuottaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua — Tytäryhtiölle annettu logistinen ja kaupallinen apu — Tytäryhtiö, joka ei toimi suljetulla sektorilla — Pikapostitoiminnan siirto kyseiselle tytäryhtiölle — Valtiontuen käsite — Komission päätös — Apu ja siirto, jotka eivät ole valtiontukea — Perustelut”

Julkisasiamies E. Sharpstonin ratkaisuehdotus 6.12.2007 I - 4782

Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 1.7.2008 I - 4813

Tuomion tiivistelmä

(EY:n perustamissopimuksen 92 artikla (josta on muutettuna tullut EY 87 artikla) sekä 93 ja 190 artikla (joista on tullut EY 88 ja EY 253 artikla))

Oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin – sellaisena kuin tästä oikeudesta määrätään muun muassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kappaleessa – on perusoikeus, jota Euroopan unioni kunnioittaa yleisenä periaatteena EU 6 artiklan 2 kohdan nojalla, ja merkitsee sitä, että jokaisella on oltava oikeus kohtuullisen ajan kuluessa oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin laillisesti perustetussa riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa. Valitusasiassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaisukokoonpanon sääntöjenvastaisuuteen perustuvaa valitusperustetta on pidettävä oikeusjärjestyksen perusteisiin liittyvänä perusteena, joka yhteisöjen tuomioistuimen on tutkittava viran puolesta. Se, että samalle tuomarille, joka on mukana kahdessa samaa asiaa koskevassa peräkkäisessä ratkaisukokoonpanossa, on annettu esittelevän tuomarin tehtävä, ei sellaisenaan vaikuta puolueettomuusvaatimuksen noudattamista koskevaan arviointiin, koska mainittuja tehtäviä hoidetaan kollegiaalisessa kokoonpanossa. Puolueettomuusvaatimus kattaa kaksi näkökohtaa. Yhtäältä tuomioistuimen on oltava subjektiivisesti puolueeton eli yhdelläkään sen jäsenistä ei saa olla ennakolta määritettyä kantaa tai henkilökohtaisia ennakkoluuloja, ja jäsenten oletetaan olevan henkilökohtaisesti puolueettomia, kunnes toisin todistetaan. Toisaalta tuomioistuimen on oltava objektiivisesti puolueeton eli annettava riittävät takeet, jotta kaikki perustellut epäilykset voidaan tältä osin sulkea pois. Siitä seikasta, että sama tuomari on kuulunut kahteen ratkaisukokoonpanoon, jotka ovat peräkkäin tutkineet saman asian, ei sellaisenaan, kun mitään muita objektiivisia seikkoja ei ole, voi syntyä epäilystä tuomioistuimen puolueettomuudesta. (ks. 44, 45, 48, 53, 54 ja 56 kohta)

Väliintulija ei voi esittää oikeudenkäyntiväitettä, jota vastaaja ei ole esittänyt vaatimuksissaan. (ks. 67 kohta)

Silloin, kun kyseessä on komission päätös, jossa todetaan, ettei kantelijan ilmoittama toimenpide ole valtiontuki, komissiolla on joka tapauksessa velvollisuus selostaa kantelijalle riittävän tarkoin ne syyt, joiden vuoksi kantelussa esitetyt tosiseikat ja oikeudelliset seikat eivät ole riittäneet osoittamaan, että kyseessä on valtiontuki. Komissiolla ei kuitenkaan ole velvollisuutta ottaa kantaa sellaisiin kysymyksiin, jotka eivät selvästi mitenkään liity asiaan tai ovat merkityksettömiä tai selvästi toissijaisia. Valtiontukia koskevan päätöksen lainmukaisuutta on sitä paitsi arvioitava niiden tietojen valossa, joita komissiolla on voinut olla päätöstä tehdessään. Se, että komission päätös on yksi ensimmäisistä päätöksistä, joissa käsitellään monitahoista valtiontukiin liittyvää kysymystä suljetuilla markkinoilla toimivan emoyhtiön sellaiselle tytäryhtiölleen, joka ei toimi mainitunlaisilla markkinoilla, antaman avun kustannusten laskemisesta, ei sellaisenaan oikeuta vaatimaan perusteluja, joissa väistämättä käsitellään yksityiskohtaisesti kyseisten kustannusten laskemista, jos komissio katsoo, että kantelijoiden tältä osin esittämät perusteet ovat jo periaatteiltaan virheellisiä. Jos oletetaan, että kyseinen komission lähestymistapa oli itsessään virheellinen, se voisi vaikuttaa riidanalaisen päätöksen aineelliseen oikeellisuuteen mutta ei sen muodolliseen oikeellisuuteen. Kantelijan esittämien perusteiden ja komission päätöksen perustelujen välinen välttämätön vastaavuus ei edellytä, että komission on kumottava jokainen kyseisten perusteiden tueksi esitetty väite. Riittää, että se esittää tosiseikat ja oikeudelliset seikat, jotka ovat olennaisen tärkeitä päätöksen rakenteessa. Komission käyttämien taloudellisten ja kirjanpidollisten käsitteiden, tarkasteltujen kustannusten ja rahoituslaskelmien osatekijöiden, joihin liittyy monimutkaisia teknisiä arviointeja, osalta olisi ylimitoitettua vaatia erityistä perustelua jokaiselle tekniselle valinnalle tai jokaiselle luvulle, johon kyseinen päättely perustuu, silloin, kun mainitusta päätöksestä ilmenee selvästi komission päättely, jonka perusteella kyseisen päätöksen oikeellisuus on mahdollista myöhemmin riitauttaa toimivaltaisessa tuomioistuimessa. (ks. 89, 90, 94, 96 ja 108 kohta)

Valtiontuen käsite kattaa positiivisten suoritusten, kuten avustusten, lainojen tai yritysten osakkuuksien, lisäksi myös toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia. Vaikutuksiltaan avustusten kaltaisiin välillisiin etuihin kuuluu tavaroiden tai palvelujen tarjoaminen suosivin ehdoin. Kun on kyse suljetulla sektorilla toimivan emoyhtiön sellaiselle palvelulle, joka ei kuulu suljettuun sektoriin, hankkiman asiakaskunnan siirrosta yksityisoikeudelliselle tytäryhtiölleen, asiakaskunnan siirron oikeudellisia ja taloudellisia ehtoja ei voida kokonaan jättää huomioimatta silloin, kun kyseiset ehdot itsessään ovat omiaan synnyttämään vastikkeen edulle, joka kyseisestä siirrosta syntyy. Mainitunlainen valtiontueksi luokitteleminen voidaan lisäksi hyväksyä vain siinä tapauksessa, että asiakaskunnan siirto sellaisenaan täyttää kaikki perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa (josta on muutettuna tullut EY 87 artiklan 1 kohta) asetetut edellytykset. Sen osalta, vääristäisikö tai uhkaisiko mainitunlainen siirto vääristää kilpailua, mikä on neljäs edellytys, näin voisi olla vain, jos se muun muassa muuttaisi kyseisten markkinoiden rakennetta ja vaikuttaisi sellaisten kilpailijayritysten tilanteeseen, jotka jo toimivat kyseisillä markkinoilla. (ks. 123 ja 128–130 kohta)