Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Välitoimet - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset - Tiettyyn rajaan asti pääasiaa koskevan kanteen tutkittavaksi ottamisella ei ole merkitystä välitoimimenettelyssä

(EY 242 ja EY 243 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

2 Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Parlamentin toimet, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia parlamentin ulkopuolella

(EY 230 artikla)

3 Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Lykkäämisedellytykset - Vakava ja korjaamaton vahinko - Parlamentin päätös, jolla muutetaan sen työjärjestystä ja joka voi loukata parlamentaarista koskemattomuutta

(EY 242 ja EY 243 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1 Pääasiassa nostetun kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä ei pääsääntöisesti voida tutkia välitoimimenettelyssä, jotta ei muodostettaisi ennakolta pääasian ratkaisua. Silloin kun esitetään väite, että pääasiassa nostettu kanne, johon välitoimihakemus liittyy, on selvästi jätettävä tutkimatta, saattaa kuitenkin osoittautua tarpeelliseksi tutkia, onko olemassa seikkoja, joiden perusteella on mahdollista ensi arviona päätyä sille kannalle, että kanne tutkitaan. (ks. 45 kohta)

2 EY 230 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan yhteisöjen tuomioistuin tutkii muun muassa parlamentin sellaisten toimien laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin. Tämän määräyksen tarkoituksena on saattaa yhteisöjen tuomioistuinten valvonnan alaisiksi ne toimet, joita parlamentti tekee EY:n perustamissopimuksen alalla ja jotka voivat loukata jäsenvaltioiden tai muiden toimielinten toimivaltaa taikka ylittää niiden tekijälle asetetut rajat. Sitä vastoin pelkästään parlamentin sisäiseen järjestäytymiseen liittyvät toimet eivät voi olla kumoamiskanteen kohteena. Tähän joukkoon kuuluvat ne parlamentin toimet, joilla joko ei ole lainkaan oikeusvaikutuksia tai joilla on oikeusvaikutuksia vain parlamentin sisäisen työskentelyn järjestämisen osalta ja jotka ovat työjärjestyksessä määrätyn tutkintamenettelyn alaisia. (ks. 46 kohta)

3 Välitoimihakemuksen kiireellisyys on arvioitava sen perusteella, onko asiassa tarpeen antaa väliaikainen ratkaisu, jotta vältyttäisiin siltä, että välitoimia pyytäneelle asianosaiselle aiheutuu vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa. Välitoimen määräämistä pyytäneen asianosaisen kuuluu näyttää, että se ei voi odottaa pääasiassa annettavaa päätöstä kärsimättä seurauksiltaan vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa.

Tältä osin on todettava, että jos Euroopan petostentorjuntaviraston henkilökunta aloittaisi Euroopan parlamentin jäsentä koskevan sisäisen tutkimuksen ja ottaisi haltuunsa hänen työhuoneessaan olevia asiakirjoja tai tietoja petostentorjuntaviraston tutkimuksista annetun asetuksen N:o 1073/1999 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti hänen poissa ollessaan tai saamatta etukäteen hänen suostumustaan siten, kuin se tietyissä tapauksissa ilmeisesti sallitaan sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä tehdyn parlamentin päätöksen 5 artiklassa siltä osin kuin torjutaan petoksia, lahjontaa ja yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavaa muuta laitonta toimintaa, voidaan hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa loukkaamisen vaaraa pitää riittävän todennäköisenä.

Parlamentti ei näet ole tulkinnut toimielinten välisestä sopimuksesta johtuvien muutosten tekemisestä parlamentin työjärjestykseen tehtyä päätöstään niin, että se olisi päätöksen nojalla velvollinen viipymättä ilmoittamaan viraston parlamentin jäseniin kohdistuvista suunnitteilla olevista toimenpiteistä asianomaisille jäsenille, kieltämään virastolta pääsyn parlamentin jäsenten työhuoneisiin heidän poissa ollessaan ja takaamaan sen, että viraston henkilökunta pääsee jäsenten työhuoneisiin vain heidän suostumuksellaan. Virastolle annetun toimivallan käyttö saattaa vaarantaa kaikille parlamentin jäsenille taatun koskemattomuuden. Tällaisen uhkan toteutumista ei voida myöhemmin korjata sillä, että tämä parlamentin työjärjestyksen muuttamista koskeva päätös kumotaan.

Lisäksi on todettava, että kantajia koskeva yhteistyö- ja tiedonantovelvollisuus, sellaisena kuin siitä säädetään parlamentin päätöksessä sisäisten tutkimusten edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä, saattaa loukata heidän parlamentaarista koskemattomuuttaan. Koska työjärjestyksen muuttamista koskevassa päätöksessä ei ole toisensisältöistä oikeussääntöä, on parlamentin jäsenten noudatettava velvollisuuttaan täysimääräiseen yhteistyöhön viraston kanssa, kun sen henkilökunta suorittaa sisäisiä tarkastuksia parlamentissa. Täysimääräistä yhteistyötä viraston kanssa koskevan velvollisuuden noudattaminen voi näin ollen merkitä sitä, että parlamentin jäsenten on sallittava pääsy työhuoneisiinsa ja annettava suostumuksensa sille, että virasto varmistaa, etteivät asiakirjat tai tiedot katoa, siten kuin sillä on oikeus 4 artiklan 2 kohdan nojalla. Se, että kantajat noudattavat velvollisuuttaan antaa tietoja parlamentin puhemiehelle, tai jos parlamentin jäsenet pitävät sitä tarpeellisena, suoraan virastolle, voi olla viraston johonkuhun kantajista kohdistuvan sisäisen tutkimuksen esivaihe. Virastolle annetun toimivallan käyttö saattaa kuitenkin loukata parlamentaarista koskemattomuutta. (ks. 103 ja 107-110 kohta)