ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
88

Tältä osin on palautettava mieleen, että yrityskeskittymiä koskevassa lainsäädännössä on säädetty eri toimenpiteistä, joilla on tarkoitus estää virheellisten tai harhaanjohtavien tietojen antaminen ja rangaista siitä. Sen lisäksi, että ilmoituksen tekijöillä on asetuksen N:o 139/2004 täytäntöönpanosta 21.4.2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 (EUVL 2004, L 133, s. 1, oikaisu EUVL 2004, L 172, s. 9) 4 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan nojalla nimenomainen velvollisuus esittää komissiolle totuudenmukaisesti ja täydellisesti päätöksen tekemiseen vaikuttavat tosiasiat ja olosuhteet niin, että tämän velvoitteen rikkomisesta säädetään seuraamus asetuksen N:o 139/2004 14 artiklassa, komissio voi myös asetuksen N:o 139/2004 6 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 8 artiklan 6 kohdan a alakohdan perusteella kumota soveltuvuutta koskevan päätöksen, jos se perustuu sellaisiin virheellisiin tietoihin, joista jokin keskittymään osallistuvista yrityksistä on vastuussa, tai jos päätös on saatu aikaan vilpillisesti (tuomio 7.5.2009, NVV ym. v. komissio, T-151/05, EU:T:2009:144, 185 kohta).
287

Komission suorittaman tutkinnan väitetystä riittämättömyydestä ja puutteellisuudesta on muistutettava aluksi, että direktiivin 97/67 14 artiklan 2–4 kohdassa säädetään seuraavaa: ”2. Yleispalvelun tarjoajien on sisäisessä laskennassaan pidettävä selkeästi erillään kukin sellainen palvelu ja tuote, joka on osa yleispalvelua, ja ne, jotka eivät ole osa sitä. Tätä eriytettyä laskentaa käytetään apuna jäsenvaltioiden laskiessa yleispalvelun nettokustannuksia. Näitä sisäisiä laskentajärjestelmiä on hoidettava johdonmukaisesti sovellettavien ja objektiivisesti perusteltavissa olevien kustannuslaskennan perusteiden mukaisesti. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa laskentajärjestelmissä kustannukset on kohdennettava seuraavasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista: a) tiettyyn palveluun tai tuotteeseen suoraan kohdistettavissa olevat kustannukset kohdistetaan siihen; b) yleiskustannukset, joita ei voida suoraan kohdistaa tiettyyn palveluun tai tuotteeseen, kohdennetaan seuraavasti: i) yleiskustannukset kohdennetaan aina kun se on mahdollista niiden alkuperän välittömän selvittämisen perusteella, ii) jos välitön selvittäminen ei ole mahdollista, yleiset kustannusluokat kohdistetaan niiden epäsuorien yhteyksien perusteella, joita niillä on sellaiseen toiseen kustannusluokkaan tai kustannusluokkien ryhmään, joihin tapahtuva suora osoittaminen tai kohdistaminen ei ole mahdollista; epäsuoran yhteyden on perustuttava vertailtavissa oleviin kustannusrakenteisiin, iii) kun ei voida löytää suoria eikä epäsuoria kustannusten kohdentamiskeinoja, kustannusluokka kohdistetaan yleisen kustannusten kohdentamisperusteen mukaan, joka lasketaan käyttämällä kaikkien toisaalta kuhunkin yleispalveluun ja toisaalta muihin palveluihin suoraan tai epäsuorasti osoitettujen tai kohdistettujen kustannusten välistä suhdelukua, iv) yleiskustannukset, jotka ovat tarpeen sekä yleispalvelun että muun kuin yleispalvelun tarjoamiseksi, kohdennetaan asianmukaisesti; samoja kustannustekijöitä on sovellettava sekä yleispalveluun että muuhun kuin yleispalveluun. 4. Muita laskentamenetelmiä voidaan käyttää vain, jos ne ovat 2 kohdan säännösten mukaisia ja kansallinen sääntelyviranomainen on ne hyväksynyt. Komissiolle tehdään niistä ilmoitus ennen niiden käyttöönottoa.”
37

Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan hallintoelinten on perusteltava päätöksensä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämä menettelytapa on SEUT 296 artiklan toisessa alakohdassa määrätyn sen perusteluvelvollisuuden mukainen, jonka mukaan perusteluista on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä toimenpiteen tekijän päättely siten, että yhtäältä niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt, jotta he voivat puolustaa oikeuksiansa, ja että toisaalta unionin tuomioistuimet voivat tutkia toimenpiteen laillisuuden (tuomio 25.2.2003, Strabag Benelux v. neuvosto, T-183/00, EU:T:2003:36, 55 kohta; tuomio 24.4.2013, Evropaïki Dynamiki v. komissio, T-32/08, ei julkaistu, EU:T:2013:213, 37 kohta ja tuomio 16.5.2019, Transtec v. komissio, T-228/18, EU:T:2019:336, 91 kohta).
152

Tästä kantaja on toimittanut mielipidemittauksia, joiden tarkoituksena on osoittaa, että meribassi on virkistyskalastajien eniten tavoittelema laji ja joillekin heistä laji, joka oikeuttaa tämän toiminnan. Jos tämä tendenssi heijastaa todellisuutta, siitä on väistämättä seurauksia kyseisellä alalla toimivien yritysten liikevaihdolle.
42

On muistutettava, että kurinpitomenettelyn vaiheessa nimittävän viranomaisen pyynnöstä tapahtuvan kuulemisen tarkoituksena on se, että nimittävä viranomainen voi tutkia, onko syytä saattaa asia henkilöstösääntöjen liitteessä IX olevan 12 artiklan mukaisesti kurinpitolautakunnan käsiteltäväksi, ja jos näin on, laatia kertomus, jossa esitetään käyttäytyminen, josta valitetaan, ja tarpeen vaatiessa olosuhteet, joissa tätä käyttäytymistä on harjoitettu (ks. vastaavasti tuomio 19.3.1998, Tzoanos v. komissio, T‑74/96, EU:T:1998:58, 340 kohta).
43

Ensinnäkin nimittäin rekisteröitäväksi haetun merkin hallitsevan osan sanaosa ja väitteen tueksi esitetyn aikaisemman tavaramerkin sanaosa, eli kirjain ”v” ja sanaosa ”volvo”, ovat osin samankaltaisia. Yhtäältä kirjain ”v” on erityisesti sanaosan ”volvo” ensimmäinen kirjain. Toisaalta sanaosien kirjasinlaji on sama. Vaikka kyseinen kirjasinlaji ei ole erityisen mielikuvituksellinen, se on kuitenkin tyylitelty eikä se kuulu tekstinkäsittelyohjelmien vakiokirjasinlajeihin, kuten asianosaiset ovat istunnossa vahvistaneet. EUIPO ei myöskään kiistä sitä, että kyseinen kirjasinlaji on muotoiltu nimenomaan kantajaa varten ja että kantaja on käyttänyt sitä useiden vuosien ajan. Lisäksi, kuten kantaja perustellusti väittää ja toisin kuin valituslautakunta on todennut, Garamond-kirjasinlajin ja edellä 35 kohdassa esitetyissä asiassa kyseessä olevissa merkeissä käytetyn kirjasinlajin väliset erot eivät typisty ainoastaan siihen, että sanaosien kirjaimet ovat ”hieman paksum[pia]”, vaan – toisin kuin Garamond-kirjasinlajissa – kyseisten merkkien v-kirjaimesta on lisäksi leikattu kirjaimen alaosan terävä kärki. Näin ollen on todettava, että kyseisten merkkien sanaosien ”v” ja ”volvo” kirjasinlaji on sama, eikä kyseinen kirjasinlaji – toisin kuin valituslautakunta on todennut – kuulu liike-elämässä yleisesti käytettyihin kirjasinlajeihin.
73

Lisäksi, siltä osin kuin valituslautakunta päätteli haetun tavaramerkin erottamiskyvyn puuttumisen siitä, että se ymmärretään pelkäksi objektiiviseksi viestiksi, jonka mukaan tavaramerkin kattamia tavaroita on saatavana valkoisina, on todettava, että ruotsinkielinen kohdeyleisö ei miellä haetun tavaramerkin sisältävän tavaramerkin kattamien tavaroiden olennaisen ominaisuuden kuvausta eikä voi yhdistää sitä suoraan kyseisiin tavaroihin. Sana ”vita” edellyttää päinvastoin ruotsalaisilta ja suomalaisilta kuluttajilta jonkin verran tulkintaa. Nämä eivät ymmärrä haettua tavaramerkkiä pelkkänä objektiivisena viestinä, jonka mukaan mainittuja tavaroita on saatavana valkoisina, vaan pikemminkin osoituksena niiden alkuperästä. Näin on sitäkin suuremmalla syyllä, että tavaramerkki kiinnitetään kaikenvärisiin tavaroihin, ei ainoastaan valkoisiin.
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kuudes jaosto) 19.1.2022 – Koinopraxia Touristiki Loutrakiou v. komissio

(asia T-757/18)

(Valtiontuki – Kreikan kasinot – Järjestelmä, jossa säädetään 80 prosentin verosta erisuuruisille pääsymaksuille – Valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien kasinoiden erottaminen toisistaan – Valitus – Päätös, jolla tuki todetaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi ja sääntöjenvastaiseksi ja määrätään palautettavaksi – Päätöksen kumoaminen unionin yleisen tuomioistuimen tuomiolla – Päätös siitä, ettei kyseessä ole valtiontuki – Kumoamiskanne – Kannekelpoinen toimi – Tutkittavaksi ottaminen – Puolustautumisoikeudet)

1. Tuomioistuinmenettely – Väliintulo – Oikeudenkäyntiväite, johon vastaaja ei ole vedonnut – Tutkimatta jättäminen – Ehdottomat prosessinedellytykset – Peruste, jonka tuomioistuin tutkii viran puolesta (Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan neljäs kohta; unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 129 artikla ja 142 artiklan 3 kohta) (ks. 32 kohta)

2. Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Toimet, joilla on tarkoitus saada aikaan oikeusvaikutuksia – Käsite – Komission päätös, jonka mukaan kyseessä ei ole valtiontuki ja joka on annettu sen jälkeen, kun ensimmäinen päätös, jossa tuen katsottiin olevan sisämarkkinoille soveltumaton, on kumottu – Kumottu päätös, jolla ei ole päätetty muodollista tutkintamenettelyä kaikkien alkuperäisessä kantelussa esitettyjen seikkojen osalta, kuuluu käsitteen soveltamisalaan (SEUT 108 artiklan 3 kohta ja SEUT 263 artikla) (ks. 44–55 kohta)

3. Valtiontuki – Hallinnollinen menettely – Komission velvollisuudet – Komission päätös, jossa tuki todetaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi ja määrätään palautettavaksi – Kumoaminen oikeudellisen virheen ja ilmeisten arviointivirheiden vuoksi – Komissio voi tehdä kumoamistuomiossa edellytetyn uuden arvioinnin aloittamatta asian tutkintaa uudestaan – Oikeutta tulla kuulluksi on kunnioitettu kumottua päätöstä tehtäessä – Uusi päätös voidaan tehdä aloittamatta muodollista tutkintamenettelyä uudestaan (SEUT 108 artiklan 2 kohta ja SEUT 266 artikla) (ks. 66–72, 79–89 ja 91–101 kohta)

4. Euroopan unionin oikeus – Periaatteet – Puolustautumisoikeudet – Soveltaminen komission käynnistämiin hallintomenettelyihin – Laittoman valtiontuen tutkiminen – Oikeudet, jotka kuuluvat ainoastaan jäsenvaltioille mutta eivät asianomaisille osapuolille (SEUT 108 artiklan 2 kohta) (ks. 90 ja 91 kohta)

Aihe

SEUT 263 artiklaan perustuva vaatimus siitä, että komission 9.8.2018 tekemä päätös (EU) 2018/1575 toimenpiteistä, jotka Kreikka on toteuttanut eräiden Kreikan kasinoiden hyväksi SA.28973 – C 16/2010 (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009 (EUVL 2018, L 262, s. 61), on kumottava.

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
18

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tällainen käyttö ei sinänsä ole esteenä sellaisen tavaramerkin rekisteröinnille, joka koostuu merkeistä tai ilmauksista, jotka ovat mainoksissa käytettäviä iskusanoja, laatua koskevia ilmauksia tai kehotuksia ostaa niitä tavaroita tai palveluja, joita varten tavaramerkkiä on käytetty. Merkki, joka täyttää muita tehtäviä kuin tavaramerkin tehtävän sen tavanomaisessa merkityksessä, on kuitenkin asetuksen 2017/1001 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla erottamiskykyinen vain siinä tapauksessa, että se voidaan heti ymmärtää niiden tavaroiden tai palvelujen, joita varten sitä on käytetty, kaupallista alkuperää koskevaksi merkinnäksi, jolloin kohdeyleisö voi erottaa ilman sekaannuksen mahdollisuutta tavaramerkin haltijan tavarat tai palvelut niistä, joilla on eri kaupallinen alkuperä (tuomio 3.7.2003, Best Buy Concepts v. SMHV (BEST BUY), T-122/01, EU:T:2003:183, 21 kohta ja tuomio 15.9.2009, TAME IT, EU:T:2009:328, 15 kohta).
2.

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Lainvastaisuus – Sellaisen oikeussäännön, jolla annetaan yksityisille oikeuksia, riittävän ilmeinen rikkominen – Oikeussääntö, jolla annetaan yksityisille oikeuksia – Käsite – Vesiympäristölle vaarallisten seosten luokitusmenettely ei kuulu käsitteen piiriin (SEUT 340 artiklan toinen kohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1272/2008, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla N:o 286/2011 ja N:o 944/2013, liitteessä I oleva 4.1.3.5.5 kohta) (ks. 58 ja 66-69 kohta)
4.

Maatalous – Rahoitus maataloustukirahastosta ja maaseuturahastosta – Tuki maaseudun kehittämiseen – Toimien ja menojen tukikelpoisuus – Tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen vahvistaminen kansallisella tasolla – Jäsenvaltioiden velvollisuus ottaa käyttöön sääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvä seuraamusjärjestelmä – Ulottuvuus (Neuvoston asetuksen N:o 2988/95 2 artiklan 1 kohta ja neuvoston asetuksen N:o 73/2009 21 artiklan 1 kohta; komission asetuksen N:o 1122/2009 69 artikla) (ks. 94 ja 95 kohta)
7.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kuviomerkki GIORGIO ARMANI le sac 11 ja sanamerkit ja kuviomerkit LESAC ja lesac (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 41, 75, 84–86, 90, 94 ja 101 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 25 ja 26 kohta)
4.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kuviomerkki WE ja sanamerkki WE (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 81 ja 82 kohta)
2.

Maatalous – Maataloustukirahastosta ja maaseuturahastosta maksettava rahoitus – Periaatteet – Jäsenvaltioiden velvollisuudet – Valvonta- ja tarkastustoimenpiteiden vahvistaminen – Havainto puutteista tarkastusjärjestelmässä, jonka jäsenvaltio on ottanut käyttöön syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman osalta – Velvollisuuden laajuus (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset N:o 228/2013 ja N:o 1308/2013; komission asetukset N:1333/2011 ja N:o 180/2014) (ks. 63, 69, 70, 72 ja 74 kohta)
3.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet – Aikaisempi tavaramerkki, jolla on itsenäinen erottamiskykyinen asema hakemuksen kohteena olevassa tavaramerkissä (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 33–35 kohta)
5.

Euroopan parlamentti – Jäsenet – Kulut ja korvaukset – Perusteettomasti suoritettujen summien takaisinperiminen – Parlamentin päätöksessä tehty viittaus oikeudellisen yksikön lausuntoon – Asianomaisen parlamentin jäsenen tutustumismahdollisuus, jonka edellytyksenä on asetuksen N:o 1049/2001 mukaisen vaatimuksen esittäminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1049/2001; Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamisohjeista tehty Euroopan parlamentin puhemiehistön päätös) (ks. 73 kohta)
4.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 88 ja 114–117 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2019 – Gibson Brands vastaan EUIPO – Wilfer (Kitaran rungon muoto)

(asia T-340/18)

(EU-tavaramerkki – Mitättömyysmenettely – Kolmiulotteinen EU-tavaramerkki – Kitaran rungon muoto – Ehdoton hylkäysperuste – Erottamiskyky – Asetuksen (EY) N:o 207/2009 52 artiklan 1 kohdan a alakohta (josta on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 59 artiklan 2 kohdan a alakohta) – Käytön perusteella syntynyt erottamiskyky – Asetuksen N:o 207/2009 52 artiklan 2 kohta (josta on tullut asetuksen 2017/1001 59 artiklan 2 kohta))

1. EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky – Käsite – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 27 ja 28 kohta)

2. EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky – Erottamiskyvyn arviointi – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 29 kohta)

3. EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky – Tavaran muodosta koostuvat kolmiulotteiset tavaramerkit – Erottamiskyky – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 30–32 kohta)

4. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Ehdottomat mitättömyysperusteet – Rekisteröinti asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan vastaisesti – Kolmiulotteinen tavaramerkki – Kitaran rungon muoto (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 52 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 39–41, 49, 50 ja 52 kohta)

5. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Ehdottomat mitättömyysperusteet – Rekisteröinti asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan vastaisesti – Poikkeus – Erottamiskykyiseksi tuleminen käytön perusteella – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 3 kohta ja 52 artiklan 2 kohta) (ks. 62, 63 ja 75 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n toisen valituslautakunnan 8.3.2018 tekemästä päätöksestä (asia R 415/2017-2), joka koskee osapuolten Hans-Peter Wilfer ja Gibson Brands välistä mitättömyysmenettelyä

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 22, 23, 121 ja 127 kohta)
Sanamerkiltä upgrade your personality, jonka rekisteröintiä on haettu Nizzan luokituksen luokkiin 9 ja 28 kuuluville tavaroille, muun muassa tallennetuille tietokoneohjelmistoille ja pelikonsoleille, puuttuu erottamiskyky Euroopan unionin tavaramerkistä annetun asetuksen 2017/1001 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Kyseisen tavaramerkin semanttinen sisältö nimittäin osoittaa kuluttajalle tavaramerkillä osoitettujen tuotteiden ominaisuuden, joka liittyy niiden markkina-arvoon ja joka olematta täsmällinen perustuu myynninedistämis- tai mainosluonteiseen tietoon, jonka kohdeyleisö ymmärtää ensi näkemältä pikemminkin tämäntyyppiseksi tiedoksi kuin kyseisen tavaran tai palvelun kaupallisen alkuperän osoittajaksi.

Iskulauseella ”upgrade your personality” kehotetaan kuluttajaa ensinnäkin parantamaan tai kehittämään persoonallisuuttaan niiden tuotteiden avulla, joihin haettu tavaramerkki liittyy, yhdistettynä mahdollisesti lupaukseen siitä, että mainitut tuotteet mahdollistavat tällaisen parantamisen tai kehittämisen tai helpottavat sitä. Se, että mainitun iskulauseen ymmärtämisen osalta voi ilmetä nyansseja, ei mitenkään merkitse sitä, että sen merkitys olisi väljä, epätäsmällinen tai monitulkintainen.

Toiseksi sanaa ”upgrade” käytetään nykyään asiayhteyksissä, jotka ulottuvat pitkälti tietotekniikan alan ulkopuolelle, ja on sitä paitsi otettava huomioon se, että tuotteet, joihin haettu tavaramerkki liittyy, kuuluvat nimenomaan tietotekniikan alaan, joten mainitun sanan käyttö vaikuttaisi luontevalta eikä voi yllättää kohdeyleisöä.

Lisäksi on merkityksetöntä pohtia, onko niin, että ihmisen persoonallisuutta ei voi parantaa teknisessä mielessä (upgrade), koska kyse on mainosiskulauseesta, jonka liityntä todellisuuteen ei ole relevantti arviointikriteeri. Kuluttaja on nimittäin tottunut mainoksiin, joissa hänelle annetaan implisiittisesti tai nimenomaisesti epärealistisia lupauksia.

(ks. 28–32 kohta)
961

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella kantajille määrätyn sakon määrä on laskettava seuraavasti: perusmäärä määritetään ensinnäkin siten, että yhtenä kokonaisuutena pidettävän jatketun kilpailusääntöjen rikkomisen vakavuuden perusteella sovelletaan prosenttilukua 15,7 sen myynnin arvoon, jonka kantajat toteuttivat vuonna 2005 ETA:n sisäisillä, unionin ja kolmansien maiden välisillä, ETA:n, unionia lukuun ottamatta, ja kolmansien maiden välisillä sekä unionin ja Sveitsin välisillä reiteillä, ja tämän jälkeen rikkomisen keston perusteella sovelletaan edellä 950 kohdassa kuvattuja kertoimia sellaisina kuin niitä on mukautettu edellä 951 kohdassa esitettyjen toteamusten mukaisesti, ja lopuksi sovelletaan 15,7 prosentin suuruista lisämäärää, mikä johtaa SAS Consortiumin osalta 19900000 euron, SAS Cargon osalta 92200925,36 euron ja SAS:n osalta 93345061,65 euron välisummaan. Sen jälkeen, kun tähän määrään on sovellettu 50 prosentin yleistä alennusta, sen suuruudeksi on vahvistettava pyöristettynä 19900000 euroa SAS Consortiumin, 65000000 euroa SAS Cargon ja 65000000 euroa SAS:n osalta. Sen jälkeen, kun perusmäärää on korotettu 50 prosenttia rikkomisen uusimisen vuoksi SAS Consortiumin ja SAS Cargon osalta, siihen on sovellettu 15 prosentin yleistä alennusta ja 21 prosentin lisäalennusta sillä perusteella, että kantajien osallistuminen yhtenä kokonaisuutena pidettävään jatkettuun kilpailusääntöjen rikkomiseen oli rajallista, tämän määrän suuruudeksi on vahvistettava 22686000 euroa SAS Consortiumin, 74100000 euroa SAS Cargon ja 43647500 euroa SAS:n osalta. Lopuksi näitä määriä on vielä alennettava 15 prosenttia sakoista vapauttamisen ja sakkojen lieventämisen perusteella, minkä johdosta sakon lopullisen määrän suuruus on 19283100 euroa SAS Consortiumin, 62985000 euroa SAS Cargon ja 37100375 euroa SAS:n osalta.
99

Kantajat huomauttavat ensinnäkin tavaroiden hankintaedellytysten osalta, että tilanne on pysynyt kriittisenä ottaen huomioon tiukat säännöt, jotka koskevat tuotteiden, erityisesti elintarvikkeiden, tuontia maahan, jossa talous on täysin valtion valvonnassa. Kantajat toteavat toiseksi julkisten palveluiden laadun osalta, että tilanne on samoin pysynyt kriittisenä. Kantajat korostavat tältä osin, että internetyhteys on epävarma, katkeaa usein ja on erittäin kallis, että sähkökatkoksia tapahtuu päivittäin, että juomaveden saanti on vaikeaa, että koleran kaltaisten sairauksien leviäminen on yleistä, että turvattua julkista liikennettä ei ole olemassa ja että jätteiden kerääminen on erittäin epäsäännöllistä. He huomauttavat kolmanneksi, että puolisoiden työskentelymahdollisuudet ovat olemattomat, koska Etiopian lainsäädännössä kielletään heidän rekrytointinsa. Kantajat toteavat neljänneksi, että urheilu- ja kulttuuritoiminta on heikentynyt turvallisuusriskien vuoksi 2014 alkaen. He toteavat viidenneksi, että koululaitoksen taso on pysynyt muuttumattomana vuodesta 2014. Kantajat väittävät lopuksi kuudenneksi, että se, ettei Etiopia ole ratifioinut 24.4.1963 tehtyä konsulisuhteita koskevaa Wienin yleissopimusta, tulisi ottaa huomioon määritettäessä unionin virkamiesten ja toimihenkilöiden, jotka työskentelevät Etiopiassa, elinolosuhteiden vaikeutta.