ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Käsite – Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia – Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) toimi, jolla aine sisällytetään erityistä huolta aiheuttavana aineena niiden aineiden luetteloon, jotka on myöhemmin tarkoitus sisällyttää asetuksen N:o 1907/2006 liitteeseen XIV, ei ole tällainen toimi (SEUT 263 artiklan neljäs kohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1907/2006 59 artikla) (ks. 28–30, 33, 34, 36 ja 41–43 kohta)
5.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kuviomerkit CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES ja Carajillo (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 57, 58, 65 ja 72 kohta)
6

Etenkin ERCEA:n laatimiin ehdotuspyyntöihin osallistumista koskevat säännöt on määritelty tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta 11.12.2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 (EYVL 2013, L 347, s. 81). Muun muassa asetuksen N:o 1290/2013 16 artiklassa vahvistetaan uudelleentarkastelumenettely sellaisia hakijoita varten, jotka katsovat, ettei heidän ehdotustaan ole arvioitu kyseisessä asetuksessa, asianomaisessa työohjelmassa tai ‑suunnitelmassa taikka ehdotuspyynnössä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. Kyseisen artiklan 2 kohdan mukaan asianomaisen hakijan on toimitettava uudelleentarkastelupyyntö 30 päivän kuluessa päivästä, jona komissio tai asianomainen rahoituselin ilmoittaa hakijalle arvioinnin tuloksista. Kyseisen artiklan 3 kohdan mukaan komissio tai asianomainen rahoituselin vastaa uudelleentarkastelupyynnön tarkastelusta. Kyseinen tarkastelu koskee ainoastaan arvioinnin menettelyllisiä seikkoja eikä ehdotuksen ansioita. Kyseessä olevassa artiklassa ei aseteta täsmällistä määräaikaa, jonka kuluessa komission tai asianomaisen rahoituselimen on otettava kantaa uudelleentarkastelupyyntöön, ja sen 5 artiklassa todetaan ainoastaan, että nämä tekevät päätöksen ilman aiheetonta viivytystä. Saman artiklan 7 kohdassa säädetään lopuksi, että uudelleentarkastelumenettely ei saa estää mahdollisia muita toimia, joita osallistuja voi toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti.
Unionin yleisen tuomioistuimen määräys (kuudes jaosto) 18.9.2018 – eSlovensko vastaan komissio

(asia T‑664/17)

(Kumoamiskanne – Avustukset – Sääntöjenvastaisuuksien toteaminen – Komission päätös, joka koskee hallinnollista seuraamusta – Hankintamenettelyjen ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettujen avustusten ulkopuolelle sulkeminen kahden vuoden ajaksi – Merkitseminen varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää koskevaan tietokantaan – Riitautus – Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 76 artiklan d alakohta – Muotovaatimusten noudattamatta jättäminen – Tutkimatta jättäminen)

1. Kumoamiskanne – Unionin tuomioistuinten toimivalta – Vaatimukset toimielimen velvoittamiseksi toimimaan tietyllä tavalla – Tutkimatta jättäminen (SEUT 266 artikla) (ks. 25 kohta)

2. Oikeudenkäyntimenettely – Kannekirjelmä – Muotovaatimukset – Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti – Yhteenveto kanneperusteista (Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 21 artiklan ensimmäinen kohta ja 53 artiklan ensimmäinen kohta; Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 76 artiklan d alakohta) (ks. 29 kohta)

Aihe

SEUT 263 artiklaan perustuva kanne, jossa vaaditaan kumoamaan 21.6.2017 tehty komission päätös, jolla kantaja suljettiin asetuksen N:o 966/2012 mukaisten hankintamenettelyjen ja Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien avustusten myöntämismenettelyjen sekä varojen myöntämisen ulkopuolelle kahdeksi vuodeksi ja jonka perusteella tämä näin ollen merkittiin unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL 2012, L 298, s. 1) 108 artiklan 1 kohdassa säädettyyn varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää koskevaan tietokantaan

Ratkaisu

1) Kanne jätetään tutkimatta.
41

Aluksi on muistutettava, että SEUT 263 artiklassa määrätyn kumoamiskanteen kohteena voivat olla niiden luonteesta tai muodosta riippumatta kaikki unionin toimielinten, elinten ja laitosten antamat määräykset ja säännökset, joilla on tarkoitus olla oikeusvaikutuksia (tuomio 31.3.1971, komissio v. neuvosto, 22/70, EU:C:1971:32, 42 kohta ja tuomio 4.9.2014, komissio v. neuvosto, C-114/12, EU:C:2014:2151, 38 ja 39 kohta; ks. myös tuomio 28.4.2015, komissio v. neuvosto, C-28/12, EU:C:2015:282, 14 ja 15 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Tältä osin se seikka, että sellaisen toimen, jolla on tarkoitettu olevan oikeudellisia vaikutuksia kolmansiin nähden, olemassaolo on ilmennyt lehdistötiedotteesta tai että se on annettu julkilausuman muodossa, ei ole esteenä sille, että tällaisen toimen olemassaolo olisi mahdollista todeta, eikä näin ollen unionin tuomioistuinten toimivallalle tutkia tällaisen toimen laillisuus SEUT 263 artiklan nojalla, sikäli kuin kyseinen toimi on unionin toimielimen, elimen tai laitoksen antama (ks. vastaavasti tuomio 30.6.1993, parlamentti v. neuvosto ja komissio, C-181/91 ja C-248/91, EU:C:1993:271, 14 kohta).
3.

Virkamiehet – Kulukorvaus – Vuosittaiset matkakorvaukset ja matkapäivät – Ehdot ja menettelyt – Vaatimus näiden etujen myöntämisen ja maasta muuttaneen tai maassa asuvan aseman välisestä yhteydestä – Toimihenkilöiden, joilla on asemamaansa kansalaisuus mutta joiden kotipaikka on eri kuin heidän asemapaikkansa, syrjintä – Ei ole – Unionin lainsäätäjän velvollisuus antaa erityissääntö toimenhaltijoille, joilla on kaksoiskansalaisuus – Ei ole (Euroopan unionin perusoikeuskirjan 20 artikla; henkilöstösääntöjen, sellaisina kuin ne ovat muutettuina asetuksella N:o 1023/2013, liitteessä VII oleva 4 artikla) (ks. 38–49 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen määräys (kahdeksas jaosto) 27.11.2017 – Schwenk Zement vastaan komissio

(asia T‑907/16)

(Kumoamiskanne – Kilpailu – Yrityskeskittymät – Harmaasementin markkinat Kroatiassa – Päätös aloittaa tarkempi tutkintamenettely asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti – Toimi, joka ei voi olla kanteen kohteena – Valmisteleva toimi – Tutkimatta jättäminen)

1. Kumoamiskanne–Kannekelpoiset toimet–Käsite–Valmistelevat toimet eivät kuulu sellaisten toimien, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, soveltamisalaan–Komission päätös tutkia keskittymä perusteellisesti (SEUT 263 artikla; neuvoston asetuksen N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 14–22 ja 25 kohta)

2. Kumoamiskanne–Kannekelpoiset toimet–Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia–Näiden vaikutusten arviointi toimen sisällön mukaan–Komission päätös, jolla ilmoitettu keskittymä todetaan sisämarkkinoille soveltuvaksi–Päätös, joka ei periaatteessa ole kantajalle vastainen–Unionin yleisen tuomioistuimen velvollisuus tutkia mahdolliset sitovat oikeusvaikutukset (SEUT 263 artikla; neuvoston asetuksen N:o 139/2004 8 artiklan 1 kohta) (ks. 23 ja 24 kohta)

Aihe

SEUT 263 artiklaan perustuva kanne, jossa vaaditaan kumoamaan 10.10.2016 tehty komission päätös C(2016) 6591 final, joka koskee sellaisen tarkemman tutkintamenettelyn aloittamista neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti, jossa on kyse siitä, että HeidelbergCement AG ja Schwenk Zement hankkivat Duna-Dráva Cement Kft:n välityksellä määräysvallan Cemex Hungária Épitöanyagok Kft:ssä ja Cemex Hrvatska d.d:ssä

Ratkaisu

1) Kanne jätetään tutkimatta.
38

SEUT 263 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitettua käsitettä ”sääntelytoimi, – – joka ei edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä”, on tulkittava sen kyseisen määräyksen tavoitteen valossa, jona on välttää se, että yksityisen olisi rikottava lakia voidakseen saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Kun sääntelytoimella on välittömiä vaikutuksia luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön oikeusasemaan eikä täytäntöönpanotoimenpiteitä tarvita, kyseinen henkilö voisi jäädä ilman tehokasta tuomioistuimen tarjoamaa oikeussuojaa, jos sillä ei olisi suoraa oikeussuojakeinoa unionin tuomioistuimissa edellä mainitun sääntelytoimen laillisuuden kyseenalaistamiseksi. Tällaisessa tilanteessa oleva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voisi näet – vaikka kyseessä oleva toimi koskee häntä suoraan – saattaa kyseisen toimen tuomioistuinvalvonnan piiriin vasta rikottuaan ensin mainitun toimen säännöksiä ja vetoamalla sitten niiden lainvastaisuuteen menettelyissä, jotka on pantu sitä vastaan vireille kansallisissa tuomioistuimissa (tuomio 19.12.2013, Telefónica v. komissio, C‑274/12 P, EU:C:2013:852, 27 kohta).
1

Hakijat, KJ ja KK eli yhtiö, jonka edustaja ja ainoa osakkeenomistaja on KJ, ovat unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 7.7.2015 toimitetussa hakemuksessa pyytäneet, että heille myönnetään unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 147 artiklan nojalla oikeusapua kanteen nostamiseksi yhtäältä päätöksen, jolla KK:n tekemä ehdotus, joka oli vastaus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”‑ (2014–2020) ja ”Horisontti 2020” ‑ohjelmaa täydentävän Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelman (2014–2018) työohjelmien 2014–2015 mukaiseen pyyntöön esittää ehdotuksia ja niihin liittyviä toimia (EUVL 2013, C 361, s. 9; jäljempänä ehdotuspyyntö H2020-SMEINST-1-2014) on hylätty, ja toisaalta päätöksen, jolla pyyntö arvioida uudelleen hylkäävä päätös, jolla tämän yhtiön tekemä ehdotus on hylätty (jäljempänä riidanalaiset päätökset), kumoamiseksi.
Määräykset unionin yleisen tuomioistuimen toimivallasta ovat SEUT 256 artiklassa, sellaisena kuin se on täsmennettynä Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 51 artiklassa. Näiden määräysten mukaisesti unionin yleisellä tuomioistuimella on toimivalta ratkaista käsiteltäväkseen saatetut sopimuksia koskevat riita-asiat ainoastaan välityslausekkeen nojalla. Tällaisen lausekkeen puuttuessa se ulottaisi tuomiovaltansa koskemaan myös muita kuin sellaisia riitoja, joita sillä on SEUT 274 artiklassa annetun rajallisen toimivaltansa mukaisesti oikeus käsitellä, sillä tässä määräyksessä annetaan jäsenvaltioiden tuomioistuimille yleinen toimivalta ratkaista sellaiset riidat, joissa unioni on asianosainen.

Koska SEUT 272 artiklaan perustuva unionin yleisen tuomioistuimen toimivalta on poikkeus pääsäännöstä, sitä on tulkittava suppeasti. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin voi ratkaista sopimusriidan ainoastaan, jos asianosaiset ovat ilmaisseet tahtonsa antaa sille tämä toimivalta. Ainoastaan välityslausekkeen sisältävän sopimuksen osapuolet voivat olla asianosaisina SEUT 272 artiklan perusteella vireille saatetussa oikeudenkäynnissä

(ks. 20, 25 ja 30 kohta)
1)

Euroopan lääkeviraston (EMA) 25.11.2015 tekemän päätöksen EMA/785809/2015 täytäntöönpanoa lykätään siltä osin kuin sillä myönnettiin kolmannelle Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nojalla oikeus tutustua toksisuustutkimuksia koskeviin raportteihin C 45151/28 päivän dermaalinen (6 tunnin semiokklusiivinen) toksisuustutkimus Wistar-rotilla, C 45162/28 päivän oraalinen (gavage) toksisuustutkimus Wistar-rotilla ja C 88913/28 päivän dermaalinen (6 tunnin semiokklusiivinen) toksisuustutkimus Wistar-rotilla, täytäntöönpanoa lykätään.
3.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Ehdottomat hylkäysperusteet — Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia — Sanamerkki WORLD OF BINGO (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 18 ja 19 kohta)
30

Heti alkuun on huomautettava, että riidanalainen päätös perustuu lähtökohtaan, jonka mukaan silloin, kun jäsenvaltion syyksi luettavan jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen päättyminen riippuu unionin oikeuden kanssa yhteensoveltumattoman kansallisen lainsäädännön kumoamisesta, sen arvioimiseksi, minä ajankohtana kyseinen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen on lakannut, on otettava huomioon yhteensoveltumattoman normin kumoamisen voimaantulopäivä siinä tapauksessa, että – kuten käsiteltävässä asiassa – tämä voimaantulo tapahtuu kumoamissäädöksen julkaisemisen jälkeen (ks. 14 kohta edellä). Osapuolet ovat siten käsiteltävässä asiassa eri mieltä siitä, onko katsottava – kuten komissio on katsonut riidanalaisessa päätöksessä – että 14.10.2004 annetussa tuomiossa komissio v. Portugali (C‑275/03, ei julkaistu, EU:C:2004:632) todettu jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen on päättynyt, kun laki nro 67/2007 on tullut voimaan, eli 30.1.2008, vai onko – kuten Portugalin tasavalta väittää – kyseinen laiminlyönti päättynyt, kun laki nro 67/2007 on julkaistu, eli 31.12.2007. Jälkimmäisessä tapauksessa Portugalin tasavalta voisi perustellusti väittää, ettei sille voitu määrätä uhkasakkoa, koska se oli lopettanut jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen ennen 10.1.2008 annetun tuomion komissio v. Portugali (C‑70/06, EU:C:2008:3) julistamista.
Unionin yleisen tuomioistuimen määräys (yhdeksäs jaosto) 25.5.2016 –

Stagecoach Group vastaan EUIPO (MEGABUS.COM)

(asia T‑805/14)

”EU-tavaramerkki — Hakemus sanamerkin MEGABUS.COM rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi — Ehdottomat hylkäysperusteet — Erottamiskyvyn puuttuminen — Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta — Kuvailevuus — Asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta — Asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 3 kohta — Asetuksen N:o 207/2009 75 artikla — Kanne, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat ja joka on selvästi perusteeton”

1. EU-tavaramerkki — Muutoksenhakumenettely — Kanne unionin tuomioistuimissa — Unionin yleisen tuomioistuimen toimivalta — Virastolle osoitettu määräys ei kuulu kyseisen tuomioistuimen toimivaltaan (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 65 artiklan 6 kohta) (ks. 14 kohta)

2. Tuomioistuinmenettely — Kannekirjelmä — Muotovaatimukset — Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti — Yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista — Yleinen viittaus muihin kannekirjelmän liitteenä oleviin asiakirjoihin — Tutkimatta jättäminen (Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen (1991) 44 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 16 ja 17 kohta)

3. EU-tavaramerkki — EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Ehdottomat hylkäysperusteet — Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia — Sanamerkki MEGABUS.COM (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 30–33 kohta)

4. EU-tavaramerkki — EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Ehdottomat hylkäysperusteet — Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia — Käsite (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 26 ja 27 kohta)

5. EU-tavaramerkki — EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Ehdottomat hylkäysperusteet — Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia — Käsite — Uudissana, joka koostuu kyseessä olevien tavaroiden tai palveluiden ominaispiirteitä kuvailevista tekijöistä, kuuluu käsitteen piiriin, jos näistä muodostettu yhdistelmä ei ole epätavallinen (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 28 kohta)

6. EU-tavaramerkki — EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Ehdottomat hylkäysperusteet — Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia — Merkin kuvailevuuden arviointi — Kriteerit (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 29 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n neljännen valituslautakunnan 7.10.2014 tekemästä päätöksestä (asia R 1894/2013‑4), joka koskee hakemusta sanamerkin MEGABUS.COM rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi

Ratkaisu

1) Kanne jätetään tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset osittain selvästi puuttuvat, ja koska kanne on osittain selvästi perusteeton.
Toimi koskee erikseen muuta kuin sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolle se ole osoitettu, ainoastaan, jos kyseinen toimi vaikuttaa kyseiseen henkilöön tiettyjen tälle tunnusomaisten erityispiirteiden tai sellaisen tosiasiallisen tilanteen takia, jonka perusteella tämä henkilö erottuu kaikista muista henkilöistä, ja se voidaan yksilöidä samalla tavalla kuin henkilö, jolle päätös on osoitettu, on yksilöity.

Kun on kyse yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen lakisääteistä tilintarkastusta koskevista erityisvaatimuksista annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta N:o 537/2014 vastaan nostetusta kumoamiskanteesta, kyseinen asetus yleensä eikä sen 21 artikla erikseen koske kantajaa, joka harjoittaa tätä toimintaa lakimääräisen tilintarkastajan ominaisuudessa, eikä kantajalle ole näin ollen asiavaltuutta SEUT 263 artiklan neljännen kohdan nojalla. Nimittäin ensinnäkin se, että asetusta N:o 537/2014 sovelletaan sen omissa säännöksissä objektiivisesti määriteltyihin tilanteisiin ja sillä on oikeusvaikutuksia, jotka kohdistuvat yleisesti ja abstraktisesti määriteltyihin henkilöryhmiin, osoittaa, että toimi ei koske henkilöä erikseen. Mainittu asetus koskee kantajaa yksinomaan tämän ominaisuudessa sellaisena lakisääteisenä tilintarkastajana, joka harjoittaa yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tilien tarkastustoimintaa; kyseessä on tilanne, jota riidanalainen asetus objektiivisesti koskee ilman että lainsäätäjä olisi ottanut huomioon tämän ammatin harjoittajiin kuuluvien henkilöiden yksilöllistä tilannetta millään tavalla. Lisäksi vaatimukset, jotka koskevat tällaista toimintaa harjoittavien lakisääteisten tilintarkastajien valvonnasta vastaavien elinten kokoonpanoa, on laadittu yleisellä tavalla ja niitä sovelletaan eroa tekemättä kaikkiin talouden toimijoihin ja kaikkiin viranomaisiin, jotka kuuluvat edellä mainitun asetuksen soveltamisalaan.

Toiseksi henkilöt, joita asetuksen N:o 537/2014 21 artiklassa kuvatut vaatimukset koskevat, eivät olleet tiedossa eivätkä yksilöitävissä asetusta annettaessa. Jos kuitenkin siihen henkilöryhmään, johon kantaja kuului mainittua asetusta annettaessa, voidaan lisätä vielä talouden toimijoita, joiden lukumäärä ei ole tiedossa, tätä ryhmää ei voida katsoa rajoitetuksi piiriksi. Päinvastoin kyseessä on siten sellaisten talouden toimijoiden, joiden lukumäärää ei ole määritetty eikä voida määrittää, kokonaisuus, ja tällaisen toimijoiden piiri voi vielä kasvaa kyseisen asetuksen antamisen jälkeen. Kyseinen toimi ei koske erikseen sellaiseen avoimeen ryhmään kuuluvia talouden toimijoita. Kolmanneksi olemassa olevaksi väitettyyn oikeuteen saada kuulua sellaisen ammatillisen yhteisön, joka koostuu tilintarkastajan ammattia harjoittavista jäsenistä, suorittaman valvonnan alaisuuteen ei kuitenkaan – vaikka se näytettäisiinkin toteen – millään tavoin yksilöi kantajaa kaikkiin sellaisiin kyseistä ammattia harjoittaviin toimijoihin nähden, jotka tarkastavat yleisen edun kannalta merkittävien yhteisöjen tilejä ja joiden lukumäärää ei ole määritetty eikä voida määrittää.

(ks. 31, 39, 40, 42, 45, 46, 48, 49 ja 51 kohta)
3.

Kumoamiskanne — Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt — Sääntelytoimet — Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta toteutetut rajoittavat toimenpiteet — Venäjän toteuttamat vastatoimenpiteet, joilla tarkoitus kieltää unionista peräisin olevien maataloustuotteiden maahantuonti — Kanteen on nostanut maatalousosuuskunta, jonka myyntisopimuksia on peruutettu mainittujen vastatoimenpiteiden vuoksi — Toimi ei koske kantajaa suoraan — Tutkimatta jättäminen (SEUT 263 artiklan neljäs kohta; neuvoston asetus N:o 833/2014; neuvoston päätös 2014/512/YUTP) (ks. 26–31 kohta)
Asia T‑383/14 R

(julkaistu otteina)

Europower SpA

vastaan

Euroopan komissio

”Väliaikainen oikeussuoja — Julkiset rakennusurakat — Tarjouspyyntömenettely — Kolmituotantolaitoksen rakentaminen ja huolto — Tarjoajan tarjouksen hylkääminen ja urakan antaminen toiselle tarjoajalle — Täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus — Fumus boni juris — Kiireellisyysedellytys ei täyty”

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen presidentin määräys 24.3.2015

Ks. määräyksen teksti. (ks. 12 ja 13 kohta)

Julkisia hankintoja koskevan komission päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan hakemuksen yhteydessä on katsottava, että kyseessä on fumus boni juris silloin, kun epävarmuus tulkinnasta, joka on annettava hankintailmoituksen teknisiin eritelmiin sisältyvän ilmauksen käyttämiselle ja sen vaikutukselle kyseessä olevan sopimuksentekomenettelyn sääntöjenmukaisuuteen, saa välitoimista päättävän tuomarin katsomaan, että kyseessä on merkittävä oikeudellinen erimielisyys, joka ei ole ratkaistavissa suoralta kädeltä, jolloin kanteelta ei ensi näkemältä puutu vakavasti otettavaa perustaa. (ks. 60 kohta)

Julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemistä koskevissa hyvin erityisissä asioissa on katsottava, että kun hävinnyt tarjoaja pystyy osoittamaan, että on olemassa erityisen painava fumus boni juris, sitä ei voida vaatia näyttämään toteen, että sen välitoimihakemuksen hylkääminen uhkaa aiheuttaa sille korjaamatonta vahinkoa, sillä tällöin tehokasta oikeussuojaa, johon tarjoaja on oikeutettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan perusteella, heikennettäisiin kohtuuttomasti ja perusteettomasti. Tällainen fumus boni juris on olemassa, kun hylätty tarjoaja osoittaa, että on olemassa riittävän ilmeinen ja vakava lainvastaisuus, jonka vaikutusten ilmeneminen tai jatkuminen on estettävä mahdollisimman nopeasti, jollei intressivertailu viime kädessä ole esteenä tälle. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa pelkkä näyttö riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämättä jättämisestä aiheutuvan vahingon vakavuudesta riittää täyttämään kiireellisyysedellytyksen, kun otetaan huomioon, että on tarpeen estää tämäntyyppisen lainvastaisuuden vaikutukset. (ks. 61 kohta)

Jos täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan hakemuksen tueksi esitettyjen perusteiden tarkastelusta ilmenee vain epävarmuus, joka saa välitoimista päättävän tuomarin katsomaan, että jokin näistä perusteista ei ole asian kannalta täysin merkityksetön, hankintaviranomaisen toimenpiteitä ja päätöksiä ei voida pitää niin ilmeisesti ja vakavasti unionin oikeuden vastaisina, että olisi tarpeen estää niiden vaikutusten ilmeneminen jatkossa, ilman että hakijaa vaadittaisiin osoittamaan, että riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämättä jättämisestä aiheutuisi sille korjaamatonta vahinkoa. On siis niin, että koska täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan hakemuksen tueksi esitettyjen perusteiden tarkastelu ei mahdollista päätelmää, jonka mukaan kyseessä on erityisen painava fumus boni juris, on tarkasteltava kiireellisyysedellytystä sen selvittämiseksi, onko hakija osoittanut, että sille saattaa aiheutua sekä vakavaa että korjaamatonta vahinkoa. (ks. 62–64 kohta)
2.

Välitoimet — Täytäntöönpanon lykkääminen — Väliaikaismääräykset — Myöntämisen edellytykset — Fumus boni juris — Pääasian kanteen tueksi esitettyjen kanneperusteiden alustava tutkinta — Kanne komission päätöksestä hylätä tarjoajan tarjous julkisessa hankintamenettelyssä — Hylkäys, joka perustuu siiten, ettei tarjous ole tarjouspyyntöasiakirjojen mukainen — Yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaaminen, avoimuusvelvoitteen laiminlyöminen ja asetusten N:o 966/2012 ja N:o 1268/2012 rikkominen — Alustavan tarkastelun perusteella ei ole (SEUT 256 artiklan 1 kohta, SEUT 278 ja SEUT 279 artikla; unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 966/2012; komission asetus N:o 1268/2012) (ks. 17–32 kohta)