ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 10.10.2018 – Rheinmetall Waffe Munition vastaan EUIPO (VANGUARD)

(asia T-93/16)

(EU-tavaramerkki – Euroopan unionin nimeävä kansainvälinen rekisteröinti – Sanamerkki VANGUARD – Ehdottomat hylkäysperusteet – Kuvailevuuden puuttuminen – Erottamiskyky – Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta (joista on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta))

1. EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Ehdottomat hylkäysperusteet–Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia–Käsite (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 19–22 kohta)

2. EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Ehdottomat hylkäysperusteet–Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia–Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky–Sanamerkki VANGUARD (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta) (ks. 41, 45, 49, 51, 60 ja 63 kohta)

3. EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Ehdottomat hylkäysperusteet–Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky–Käsite–Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 55 kohta)

4. EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Ehdottomat hylkäysperusteet–Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky–Mainoslauseista muodostuvat tavaramerkit–Myynninedistämisilmaisu, jolla on ylistävä luonne (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 56 ja 57 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n toisen valituslautakunnan 19.11.2015 tekemästä päätöksestä (asia R 69/2015-2), joka koskee sanamerkin VANGUARD Euroopan unionin nimeävää kansainvälistä rekisteröintiä

Ratkaisu

1) Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) toisen valituslautakunnan 19.11.2015 tekemä päätös (asia R 69/2015-2) kumotaan.
Asia T-879/16

Sony Interactive Entertainment Europe Ltd

vastaan

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

EU-tavaramerkki – Menettämismenettely – EU-tavaramerkiksi rekisteröity kuviomerkki Vieta – Tavaramerkin tosiasiallinen käyttö – Päätös, joka on tehty unionin yleisen tuomioistuimen kumottua aikaisemman päätöksen – Asetuksen (EY) N:o 207/2009 65 artiklan 6 kohta (josta on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 72 artiklan 6 kohta) – Oikeusvoima

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kahdeksas jaosto) 8. helmikuuta 2018

Tuomioistuinmenettely – Oikeusvoiman ulottuvuus Kumoamiskanne – Kumoamistuomio – Vaikutukset – Velvollisuus ryhtyä täytäntöönpanotoimiin – Ulottuvuus – Sekä tuomion perustelujen että tuomiolauselman huomioon ottaminen – Kumoamisen taannehtivuus (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 65 artiklan 6 kohta)
4.

EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Suhteelliset hylkäysperusteet–Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten–Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä–Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 35 ja 74 kohta)
1.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009, kahdeksas perustelukappale ja 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 16, 17 ja 69 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (seitsemäs jaosto) 25.1.2018 – SilverTours vastaan EUIPO (billiger-mietwagen.de)

(asia T-866/16)

(EU-tavaramerkki - Hakemus sanamerkin billiger-mietwagen.de rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi - Ehdottomat hylkäysperusteet - Kuvailevuus - Erottamiskyvyn puuttuminen - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta (josta on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 7 artiklan 1 kohdan c alakohta))

1. EU-tavaramerkki-Menettelysäännökset-Tosiseikkojen tutkiminen viran puolesta-Huolellisuusvelvoite (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 76 artiklan 1 kohta) (ks. 14 ja 15 kohta)

2. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Tarkoitus-Vapaana pitämisen tarve (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 32 kohta)

3. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Kriteerit (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 33–36 kohta)

4. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Sanamerkki billiger-mietwagen.de (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 37–39, 49 ja 50 kohta)

5. Tuomioistuinmenettely-Kannekirjelmä-Muotovaatimukset-Yhteenveto kanneperusteista-Kanneperusteen tueksi esitettyjä väitteitä koskevat analogiset vaatimukset (Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 21 artiklan ensimmäinen kohta ja 53 artiklan ensimmäinen kohta; unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 177 artiklan 1 kohdan d alakohta) (ks. 47 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n viidennen valituslautakunnan 3.11.2016 tekemästä päätöksestä (asia R 206/2016-5), joka koskee hakemusta sanamerkin billiger-mietwagen.de rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
Kun otetaan huomioon perusteluvelvollisuuden tärkeys puolustautumisoikeuksien kannalta, asiayhteys, jossa valituksen johdosta implisiittisesti pysytetty päätös ylentämättä jättämisestä on tehty, voi vain poikkeuksellisesti olla päätöksen perustelujen alku. Perustelujen alkua ei siten voi olla olemassa, sillä nimittävä viranomainen ei ole todennut mitään asianomaisen nimenomaisesta tilanteesta ja siitä, miten hänen ansioitaan on vertailtu muiden ylennyskelpoisten virkamiesten ansioiden kanssa henkilöstösääntöjen 45 artiklassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaisesti. Pelkkää tietoa, joka asianomaisella on saattanut olla arviointiperusteista, joiden huomioon ottaminen on ylennyksen edellytys, ei saa sekoittaa tietoon siitä, miten näitä arviointiperusteita on sovellettu hänen tilanteeseensa.

Se, että myönnettäisiin, että pelkät työntekijästä hänen arviointikertomuksissaan esitetyt kielteiset arvioinnit voisivat riittää perustelujen aluksi, uhkaisi kuitenkin vaarantaa tavoitteen, johon pyritään henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdassa säädetyllä oikeudenkäyntiä edeltävällä menettelyllä ja joka on valituksen yhteydessä syntyvien riita-asioiden sopiminen.

Tällainen lähestymistapa nimittäin mahdollistaisi sen, että nimittävä viranomainen voisi tukeutua mihin tahansa ylentämättä jätettyä ehdokasta koskevaan, hänelle ilmoitettuun kielteiseen arviointiin vapautuakseen velvollisuudestaan, jonka mukaan hänelle on annettava tiedoksi hänen valituksensa hylkäämisestä tehty perusteltu päätös ja joka seuraa henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdan toisesta alakohdasta ja on erityinen ilmaus yhtäältä henkilöstösääntöjen 25 artiklan toisessa kohdassa säädetystä vaatimuksesta, että kaikki virkamiehelle vastaiset päätökset on perusteltava, ja toisaalta Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklassa taatusta oikeudesta hyvään hallintoon.

Tällainen laiminlyönti vastata valitukseen, joka on kaiken lisäksi tehty ylentämättä jättämistä koskevasta päätöksestä, jossa ei itsessään ole perusteluja, on kuitenkin omiaan aiheuttamaan asianomaiselle hämmennystä ja jopa turhautumista tai vahvistamaan näitä tunteita ja siten luomaan suotuisan ilmapiirin sille, että asianomainen nostaa kanteen unionin tuomioistuimissa, mikä olisi ehkä voitu välttää, jos nimittävä viranomainen olisi toiminnassaan noudattanut vaadittua huolellisuutta.

(ks. 46, 50 ja 63–65 kohta)
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 30.11.2017 – Hanso Holding vastaan EUIPO (REAL)

(asia T‑798/16)

(EU-tavaramerkki - Hakemus kuviomerkin REAL rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi - Ehdottomat hylkäämisperusteet - Kuvailevuus - Erottamiskyvyn puuttuminen - Erottamiskykyä ei ole syntynyt käytön myötä - Asetuksen (EY) N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta ja 3 kohta (josta on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta ja 3 kohta))

1. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Tarkoitus-Vapaana pitämisen tarve (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 13 kohta)

2. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Käsite (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 14, 15, 30 ja 34 kohta)

3. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Tavaramerkin kuvailevuuden arvioiminen-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 16 ja 17 kohta)

4. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia-Kuviomerkki REAL (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 27 ja 47 kohta)

5. EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Ehdottomat hylkäysperusteet-Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky-Poikkeus-Erottamiskykyiseksi tuleminen käytön perusteella-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 3 kohta) (ks. 38, 39, 42–45, 49 ja 50 kohta)

6. EU-tavaramerkki-Viraston päätökset-Laillisuus-Unionin tuomioistuinten suorittama tutkinta-Perusteet (Neuvoston asetus N:o 207/2009) (ks. 58 kohta)

7. EU-tavaramerkki-Viraston päätökset-Yhdenvertaisen kohtelun periaate-Hyvän hallinnon periaate-Viraston aikaisempi päätöskäytäntö (Neuvoston asetus N:o 207/2009) (ks. 60–62 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n toisen valituslautakunnan 2.9.2016 tekemästä päätöksestä (asia R 2405/2015-2), joka koskee hakemusta kuviomerkin REAL rekisteröimiseksi EU-tavaramerkiksi

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
1.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 13, 14, 40, 41, 49, 50 ja 66 kohta)
5.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 55, 56 ja 76 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 20 ja 21 kohta)
1.

Virkamiehet – Eläkkeet – Perhe-eläke – Avioliitto, joka on solmittu sen jälkeen, kun sittemmin kuolleen virkamiehen palvelussuhde on päättynyt – Edellytys siitä, että avioliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta – Laskutoimitus – Samojen puolisoiden välisen aiemman avioliiton aikaisia vuosia ei voida ottaa huomioon (Henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevat 17–20 artikla) (ks. 49–52, 54–57 ja 59–64 kohta)
1.

Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Ajallinen soveltamisala – Uuden säännön välitön soveltaminen vanhan säännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tulevaisuudessa ilmeneviin vaikutuksiin – Henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevia 11 ja 12 artiklaa koskevien uusien yleisten täytäntöönpanosäännösten antaminen – Soveltaminen saavutettujen eläkeoikeuksien siirtoon, jota on haettu ennen uuden säännön antamista mutta joka on toteutettu sen voimaantulon jälkeen – Saavutettujen oikeuksien ja luottamuksensuojan periaatteen loukkaaminen – Ei ole (Henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevan 11 artiklan 2 kohta; neuvoston asetuksen N:o 1324/2008 2 artikla) (ks. 46, 47, 51–54 ja 82 kohta)
1.

EU-tavaramerkki-EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen-Suhteelliset hylkäysperusteet-Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten-Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä-Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 17, 18 ja 50 kohta)
20

Riidanalaisen päätöksen päätösosassa todetaan seuraavaa: ”1 artikla Valtiontuki, suuruudeltaan 4783424,10 euroa, jonka [Slovakian tasavalta] myönsi sääntöjen vastaisesti NCHZ:lle nimeämällä yrityksen strategisesti tärkeitä yrityksiä koskevan lain mukaiseksi strategisesti tärkeäksi yritykseksi, millä suojattiin yritystä normaalilta konkurssilainsäädännön soveltamiselta, on vastoin [SEUT] 108 artiklan 3 kohdan määräyksiä eikä sovellu sisämarkkinoille. – – 3 artikla 1. [Slovakian tasavallan] on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin NCHZ:lta. 2. NCHZ:n ja [kantajan] välisen taloudellisen jatkuvuuden vuoksi tuen takaisinmaksuvelvollisuus on ulotettava koskemaan myös [kantajaa]. 3. Takaisin perittäville määrille on laskettava korkoa siitä päivästä, jona tuki saatettiin NCHZ:n käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti. 4. Korot on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun sekä asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 säännösten mukaisesti. 4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti. 2. [Slovakian tasavallan] on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta. 5 artikla 1. Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta [Slovakian tasavallan] on toimitettava seuraavat tiedot: a) tuensaajilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja korot); b) yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan toteutettavan tämän päätöksen noudattamiseksi; c) asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. 2. [Slovakian tasavallan] on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan toteutettavan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu [Slovakian tasavallalle].”
103

Siltä osin kuin on toiseksi kyse tarjouspyyntömenettelyyn liittyvässä tarjouspyynnössä olevasta kiellosta ottaa yhteyttä parlamenttiin menettelyn aikana, on totta, että tarjoajien ja parlamentin väliset yhteydenotot on kielletty, paitsi poikkeustilanteissa, jotka luetellaan kyseisessä tarjouspyynnössä. Tätä kieltoa on kuitenkin tulkittava kohtuudella. Sen päätavoitteena on estää tarjousten arviointiin vaikuttaminen ja tarjousten muuttaminen. Tämä ilmenee siitä, että kaikki tarjoajien aloitteesta tapahtuvat yhteydenotot on kielletty tarjousten avaamisen jälkeen mutta asia ei ole näin parlamentin aloitteesta tapahtuvien yhteydenottojen osalta.
160

Tässä yhteydessä, siltä osin kuin on sen kyse vahingon toteen näyttämisestä, joka edellä 86 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti on kantajan tehtävä ilman, että on tarpeen lausua siitä, oliko kantaja käsiteltävässä asiassa kyseessä olevien kansallisten menettelyjen yhteydessä velvollinen käyttämään asianajajan palveluita, on todettava, että kantaja esittää ainoastaan kaksi asianajajiensa lähettämää palkkiolaskua, jotka on osoitettu hänelle henkilökohtaisesti ja joiden määrä on yhteensä 17713 euroa. Sitä vastoin hän ei esitä mitään näyttöä siitä, että nämä kaksi palkkiolaskua on paitsi tosiasiallisesti maksettu, mutta ennen kaikkea, koska hän vaatii niiden perusteella nyt käsiteltävän vahingon korvaamista, myöskään siitä, että hän on maksanut ne omista varoistaan.
166

[Teksti oikaistu 3.10.2018 annetulla määräyksellä] Käsiteltävässä asiassa on ensinnäkin todettava sen toiminnan lainvastaisuudesta, josta komissiota moititaan, ettei kantaja esitä muita seikkoja kuin kumoamisvaatimuksen tueksi esittämänsä kanneperusteet, ja toiseksi on todettava, että vain kolmas ja viides kanneperuste on hyväksytty osittain, sekä kolmanneksi, että riidanalaisten päätösten kumoaminen on sinällään riittävä korvaus niistä aineettomista vahingoista, joihin on vedottu, sillä kantaja ei esittänyt mitään näyttöä, joka osoittaisi hänelle aiheutuneen aineetonta vahinkoa, joka ei liity siihen lainvastaisuuteen, jonka perusteella riidanalaiset päätökset kumotaan osittain.
90

Aluksi on muistutettava, että kiinteämääräisiä oikaisuja koskevat suuntaviivat on määritelty asiakirjassa VI/5330/97. Kyseisen asiakirjan liitteessä II, jonka otsikko on ”Kiinteämääräisten korjausten soveltamista koskevat suuntaviivat”, määrätään seuraavat erilaiset kiinteämääräiset rahoitusoikaisut: ”Kun yksi tai useampi olennainen tarkastus on jäänyt toteuttamatta tai ne on toteutettu niin puutteellisesti tai niin harvoin, että niiden perusteella ei voida määritellä maksuvaatimuksen tukikelpoisuutta tai ehkäistä sääntöjenvastaisuuksia, on perusteltua soveltaa 10 prosentin korjausta, koska on mahdollista todeta kohtuullisella varmuudella, että rahaston varoihin kohdistuva merkittävien menetysten riski oli suuri. Kun kaikki olennaiset valvontatoimenpiteet on toteutettu, mutta niitä ei ole sovellettu lukumäärän, toistuvuuden tai perusteellisuuden osalta asetuksissa edellytetyllä tavalla, on perusteltua soveltaa 5 prosentin korjausta, koska on mahdollista todeta kohtuullisella varmuudella, että niiden perusteella ei saada riittävää varmuutta vaatimusten sääntöjenmukaisuudesta ja että rahastoon kohdistunut riski on ollut merkittävä. Kun jäsenvaltio on suorittanut olennaiset valvontatoimenpiteet asianmukaisesti, mutta on täysin laiminlyönyt yhden tai useamman lisävalvontatoimenpiteen toteuttamisen, on perusteltua soveltaa 2 prosentin korjausta ottaen huomioon, että [EMOTR:oon] kohdistunut riski on vähäisempi ja sääntöjenvastaisuus ei ole ollut yhtä vakava. – –”
121

PRAG-oppaan 2.3.6 kohdan nojalla on yhtäältä olemassa eturistiriidan riski sen henkilön osalta, joka vastaa hankintasopimukseen liittyvistä valmistelutöistä ja osallistuu tähän samaan hankintaan, ja toisaalta eturistiriitatilanteessa oleva ehdokas tai tarjoaja on suljettava pois tarjouskilpailumenettelystä, ellei tämä esitä näyttöä siitä, ettei tämä seikka johda vilpilliseen kilpailuun, mutta tältä osin on kuitenkin totta, ettei siinä nimenomaisesti määrätä, että hankintaviranomainen on viran puolesta velvollinen tutkimaan asian, on kuitenkin todettava, ettei tässä määräyksessä suljeta pois tällaista velvollisuutta.
211

Muistutettakoon, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan harkintavallan väärinkäytön käsite viittaa siihen, että hallintoviranomainen on käyttänyt toimivaltaansa saavuttaakseen jonkin muun päämäärän kuin sen, jota varten sille on tämä toimivalta annettu. Päätöstä tehtäessä harkintavaltaa on käytetty väärin ainoastaan, jos objektiivisten, asiaankuuluvien ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että se on tehty tällaisessa tarkoituksessa (tuomio 13.11.1990, Fedesa ym., C‑331/88, EU:C:1990:391, 24 kohta ja tuomio 9.10.2001, Italia v. komissio, C‑400/99, EU:C:2001:528, 38 kohta). Jos päämääriä on useita, päätöstä ei rasita harkintavallan väärinkäyttö, vaikka pätevien tavoitteiden lisäksi esitetään tavoite, joka ei ole perusteltu, jos päätöksessä ei unohdeta olennaista päämäärää (tuomio 21.12.1954, Italia v. korkea viranomainen, 2/54, EU:C:1954:8, s. 103 ja tuomio 21.9.2005, EDP v. komissio, T‑87/05, EU:T:2005:333, 87 kohta).
69

Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 134 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska EUIPO on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut tämän vaatimusten mukaisesti. Koska kantaja ei ole vaatinut, että väliintulija on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut, on riittävää todeta, että väliintulija vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
142

Ensiksi kantaja väittää, että sen kilpailumaineelle aiheutui 14800000 euron suuruinen haitta, koska 12.2.2010 ja 27.9.2012 välisenä aikana sen katsottiin virheellisesti olleen kovennetussa vastuussa rikkomisesta, jonka johdosta päätöksessä K(2007) 5791 sille määrättiin seuraamuksia (ks. edellä 67 kohta). Toiseksi komission päätöksessä K(2007) 5791 suorittama yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaaminen oli vakavaa 12.2.2010 ja 27.9.2012 välisenä aikana, jolloin asian T‑82/08 oikeudenkäynnissä rikottiin oikeudenkäynnin kohtuulliseen kestoon liittyviä vaatimuksia. Kolmanneksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on olemassa vahva – vaikkakin kumottavissa oleva – olettama, jonka mukaan menettelyn liian pitkä kesto aiheuttaa aineetonta vahinkoa. Neljänneksi kantajalle aiheutuneen vahingon on arvioitava olevan kymmenen prosenttia sakosta, joka sille oli määrätty päätöksessä K(2007) 5791. Yhtäältä korvauksen, johon kantaja on oikeutettu, on nimittäin liityttävä sakon määrään, joka sille oli määrätty silloin, kun oikeudenkäynnin kohtuulliseen kestoon liittyviä vaatimuksia rikottiin. Toisaalta viiden prosentin suuruinen summa, jonka unionin yleinen tuomioistuin on hyväksynyt eräissä asioissa, joissa komissio oli loukannut kohtuullisen käsittelyajan periaatetta, on liian alhainen.
92

Kaiken edellä todetun valossa kolmannen kanneperusteen toinen osa ja näin ollen kolmas kanneperuste kokonaisuudessaan on hylättävä ilman, että on lausuttava tutkittavaksi ottamista koskevasta kysymyksestä, johon komissio vetosi ja jonka mukaan Ranskan tasavalta viittasi kyseisessä kanneperusteessa lähinnä tutustumispyynnön esittäneelle hakijalle tehdyn riidanalaisen päätöksen lainmukaisuuteen eikä asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdan noudattamiseen, jossa määritellään tämän riita-asian ainoa perusteltu tavoite (ks. vastaavasti tuomio 26.2.2002, neuvosto v. Boehringer, C‑23/00 P, EU:C:2002:118, 52 kohta).