Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo - Oikeudenkäyntiväite, johon vastaaja ei ole vedonnut - Tutkimatta jättäminen - Ehdoton prosessinedellytys, jonka tuomioistuin tutkii omasta aloitteestaan

(EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toinen kohta ja 46 artiklan ensimmäinen kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 113 artikla ja 116 artiklan 3 kohta)

2 Kumoamiskanne - Yritysten yhteenliittymän nostama kanne EHTY:n yksittäisestä päätöksestä, jota ei ole osoitettu yhteenliittymälle - Päätös myöntää valtiontukea yritysten yhteenliittymän jäsenten kilpailijoille

(EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan toinen kohta ja 48 artikla)

3 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antama hyväksyntä - Yleiset ja yksittäiset päätökset - Yksittäiset päätökset, joilla hyväksytään tuet, jotka eivät kuulu yleisellä päätöksellä hyväksyttyjen tukien luokkaan - Sallittavuus

(EHTY:n perustamissopimuksen 2, 3, 4, 5 ja 95 artikla)

4 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antaman hyväksynnän edellytykset - Perustamissopimuksen tavoitteiden yhteensovittaminen - Komission harkintavalta - Suhteellisuus - Poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten seikkojen huomioon ottaminen - Tuomioistuimen suorittama valvonta

(EHTY:n perustamissopimuksen 2, 3, 4, 5 artikla ja 95 artikla)

5 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Komission antaman hyväksynnän edellytykset - Yhteisen edun vastaisen kilpailun vääristymisen puuttuminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 3 ja 4 artikla)

Tiivistelmä

6 EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artiklan toisessa kohdassa ja 46 artiklan ensimmäisessä kohdassa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 116 artiklan 3 kohdassa määrätään, että väliintulijan on hyväksyttävä asia sellaisena kuin se on väliintulohetkellä ja että väliintulokirjelmässä saadaan esittää vain jonkun asianosaisen esittämiä vaatimuksia tukevia vaatimuksia. Väliintulija ei siis voi esittää sellaista prosessinedellytyksen puuttumista koskevaa väitettä, johon vastaaja ei vaatimuksissaan ole vedonnut.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi kuitenkin työjärjestyksen 113 artiklan nojalla milloin tahansa omasta aloitteestaan tutkia, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, myös silloin, kun väliintulija on esittänyt tätä koskevan väitteen.

7 EHTY:n perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitettuja terästeollisuusyritysten yhteenliittymiä, joiden tavoitteena on niiden jäsenten yhteisten etujen ajaminen, koskevat perustamissopimuksen 33 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetulla tavalla päätökset, joilla hyväksytään valtion tuen maksaminen niiden jäsenten kanssa kilpaileville yrityksille.

8 Perustamissopimuksen systematiikassa 4 artiklan c alakohdassa ei estetä sitä, että komissio hyväksyy ennalta-arvaamattomiin tilanteisiin reagoidakseen poikkeuksellisesti 95 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan nojalla jäsenvaltioiden suunnittelemat tuet, jotka ovat yhteensoveltuvia perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa.

Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa komissio valtuutetaan tekemään päätös tai antamaan suositus sen jälkeen, kun neuvoston yksimielinen puoltava lausunto on saatu ja EHTY:n neuvoa-antavaa komiteaa kuultu, kaikissa sellaisissa perustamissopimuksessa sääntelemättömissä tapauksissa, joissa tällainen päätös tai suositus osoittautuu tarpeelliseksi jonkin 2, 3 ja 4 artiklassa määrätyn yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi hiilen ja teräksen yhteismarkkinoiden toiminnassa 5 artiklan mukaisesti. Näissä artikloissa määrätään, että samalla päätöksellä tai suosituksella, joka on tehty tai annettu samassa muodossa, määritetään tarvittaessa sovellettavat seuraamukset.

Komissio on näin ollen perustamissopimuksen erityismääräyksen puuttuessa toimivaltainen tekemään sellaisia yleisiä tai yksittäisiä päätöksiä, jotka ovat tarpeellisia perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Perustamissopimuksen 95 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa, joilla sille annetaan tämä toimivalta, ei nimittäin tarkenneta millään tavoin niiden päätösten soveltamisalaa, joita komissio voi tehdä. Tällöin komission tehtävänä on tapauskohtaisesti harkita, kumpi näistä kahdesta päätöstyypistä, yleispäätös vaiko yksittäinen päätös, on asianmukaisempi halutun tavoitteen tai haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Terästeollisuuden tukisäännöstön kaltaisella yleisellä päätöksellä pyritään vain yleisesti ja tietyin edellytyksin hyväksymään ne poikkeukset, jotka tästä kiellosta voidaan tehdä määrättyjen näissä säännöksissä tyhjentävästi lueteltujen tukiluokkien osalta. Tukiin, jotka eivät kuulu tukisäännöstössä tästä kiellosta vapautettuihin luokkiin, sovelletaan siis yksinomaan 4 artiklan c alakohtaa. Tästä seuraa, että jos tällaiset tuet kuitenkin osoittautuvat tarpeellisiksi perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi, komissio on valtuutettu käyttämään oikeudellisena perustana perustamissopimuksen 95 artiklaa voidakseen reagoida tähän ennalta-arvaamattomaan tilanteeseen tarvittaessa yksittäisellä päätöksellä.

9 EHTY:n perustamissopimusta sovellettaessa komissio arvioi vapaata harkintavaltaa käyttäen, ovatko terästeollisuuden rakenneuudistustoimenpiteisiin liittyvät tuet yhteensopivia perustamissopimuksen perusperiaatteiden kanssa. Komission tehtäviin kuuluu perustamissopimuksessa vahvistetut erilaiset tavoitteet huomioon ottaen varmistaa näiden erilaisten tavoitteiden pysyvä yhteensovittaminen ja sen on tässä tarkoituksessa käytettävä harkintavaltaansa siten, että yhteinen etu toteutuu.

Tiettyjen konsernien tervehdyttämiseen perustuvalla Euroopan terästeollisuuden rationalisoinnilla, kannattamattomien tai kilpailukyvyttömien laitosten lakkauttamisella, ylikapasiteetin vähentämisellä, konsernin yksityistämisellä sen elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja työpaikkojen kohtuullisella vähentämisellä, joihin näillä päätöksillä pyritään, toteutetaan perustamissopimuksen mukaisia tavoitteita ottaen huomioon terästeollisuusalan herkkyys ja se, että kriisin jatkuminen tai jopa syventyminen voi aiheuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden taloudessa äärimmäisen vakavia ja pysyviä vaikeuksia. Tästä seuraa, että komission päätöksillä, joilla hyväksytään valtion tukien myöntäminen tällaisen rationalisoinnin toteuttamiseksi, pyritään yleisen edun turvaamiseen perustamissopimuksen tavoitteiden mukaisesti.

Komissio ei kuitenkaan voi missään tapauksessa hyväksyä sellaisten valtion tukien myöntämistä, jotka eivät ole välttämättömiä perustamissopimuksessa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka voivat aiheuttaa kilpailun vääristymistä yhteisillä teräsmarkkinoilla.

Jotta näitä tuotantoylikapasiteetista kärsiviin teräsmarkkinoihin vaikuttavia päätöksiä voitaisiin pitää suhteellisuusperiaatteen mukaisina, on tarkistettava, ovatko näissä päätöksissä tuensaajayrityksille asetetut lakkauttamisvelvollisuus ja kapasiteetin vähentämisvelvollisuus asianmukaisia vastikkeita hyväksytyille tuille.

Velvollisuuksien asianmukaisuutta tarkistettaessa ei voida määrittää tukien määrän ja poistettavan tuotantokapasiteetin merkittävyyden välistä tarkkaa määrällistä suhdetta. Sitä vastoin tekijät, jotka vaikuttavat hyväksyttävien tukien tarkkaan määrään, eivät koostu pelkästään poistettavan tuotantokapasiteetin tonnimäärästä, vaan ne sisältävät myös muita yhteisön alueelta toiselle vaihtelevia tekijöitä, kuten rakenneuudistusponnistelut, terästeollisuuden kriisin aiheuttamat alueelliset ja sosiaaliset ongelmat, tekninen kehitys ja yritysten sopeutuminen markkinoiden vaatimuksiin. Tästä seuraa, että komission tekemää arviointia ei voida tarkistaa yksinomaan taloudellisten perusteiden nojalla. Komissio voi perustellusti ottaa huomioon suuren joukon poliittisia, taloudellisia tai sosiaalisia seikkoja, kun se käyttää perustamissopimuksen 95 artiklaan perustuvaa harkintavaltaansa.

10 Vaikka kaikilla terästeollisuuden tukitoimilla voidaan suosia yhtä yritystä toiseen nähden, komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä tukia, jotka aiheuttavat kilpailun vääristymistä yhteisen edun vastaisesti. Komissiolla on perustamissopimuksen 3 artiklan nojalla käytännössä velvollisuus toimia yhteisen edun mukaisesti, mutta tämä ei tarkoita sitä, että sen täytyisi toimia poikkeuksetta kaikkien oikeussubjektien eduksi, sillä komissiolla ei ole asemansa perusteella velvollisuutta toimia vain sillä edellytyksellä, että kenenkään etuihin ei puututa. Sitä vastoin sen on toimittava eri etuja arvioiden ja välttäen vahingollisia vaikutuksia, jos tehtävä päätös sen kohtuudella sallii. Komissio voi yhteisen edun nimissä käyttää päätösvaltaansa olosuhteiden edellyttämällä tavalla jopa tiettyjen yksittäisten etujen haitaksi.