Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (kuudes jaosto) 18 päivänä kesäkuuta 2002. - Espanjan kuningaskunta vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Valtiontuet - Ilmoitetut suunnitelmat - Komission päätöstä ei ole tehty kahden kuukauden kuluessa - Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle varattu 15 työpäivän määräaika - Määräajan laskentatavat - Jäsenvaltion ennakkoilmoitusta ja komission päätöstä koskevat edellytykset - Faksina lähettäminen. - Asia C-398/00.



Oikeustapauskokoelma 2002 sivu I-05643



Tiivistelmä

Asianosaiset

Tuomion perustelut

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

1. Valtiontuki - Tukisuunnitelmat - Ilmoittaminen komissiolle - Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu ennakkoilmoitus - Faksina lähettämisen pätevyys

(Neuvoston asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohta)

2. Valtiontuki - Tukisuunnitelmat - Ilmoittaminen komissiolle - Valtiontukitapauksissa noudatettavista menettelyistä annettu opas - Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu ennakkoilmoitus - Ilmoittaminen asiaa käsittelevälle pääosastolle

(Neuvoston asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohta)

3. Valtiontuki - Komission suorittama tutkinta - Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu ennakkoilmoitus - Päätös aloittaa muodollinen tutkintamenettely - Velvollisuus ilmoittaa päätöksestä 15 työpäivän kuluessa ennakkoilmoituksen vastaanottamisesta - Määräajan laskentatavat

(EY 254 artiklan 3 kohta; neuvoston asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohta)

Tiivistelmä

1. Faksina lähettämisen pätevyys riippuu samanaikaisesti sekä siitä muodollisuuden asteesta, jota kyseessä olevalta asiakirjalta edellytetään asiaan sovellettavissa säännöksissä, että juuri tämän lähetystavan käyttämisen edellytyksistä, kun otetaan huomioon, että yleisesti ottaen faksina lähettäminen ei kyseenalaista millään tavalla asiakirjan sitovia oikeusvaikutuksia. Näin ollen kun asiaan sovellettavissa säännöksissä säädetään tiettyjä asiakirjoja koskevasta erityisestä muotovaatimuksesta, on tarkastettava, onko asiakirjojen lähettäminen faksina yhteensoveltuva näiden säännösten kanssa.

Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun ennakkoilmoituksen osalta on todettava, ettei oikeudenkäyntiä edeltävään menettelyyn, jossa tutkitaan, onko valtiontuki yhteensoveltuva perustamissopimuksen kanssa, sovellettavissa säännöksissä säädetä mistään erityisestä muotovaatimuksesta. Siitä ensimmäisestä vaiheesta poiketen, jossa asianomainen jäsenvaltio tekee uutta tukea koskevan ilmoituksen, josta komissio antaa sille kyseisen asetuksen 2 artiklan nojalla vastaanottotodistuksen, ennakkoilmoituksen osalta on näet noudatettava ainoastaan niitä vaatimuksia, jotka koskevat komissiossa vireillä olevaan oikeudenkäyntiä edeltävään menettelyyn liittyviä eri toimia.

( ks. 21-23 kohta )

2. Komission laatimassa "Valtiontukitapauksissa noudatettavista menettelyistä annetussa oppaassa" edellytetään, että ainoastaan jäsenvaltioiden alun perin tekemä tukea koskeva ilmoitus on lähetettävä komission pääsihteeristölle. Kyseisen oppaan 24 kohdassa todetaan sitä vastoin, että toimivaltaisen pääosaston pyytämät lisätiedot "on lähetettävä sille suoraan". Tästä seuraa, että asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu ennakkoilmoitus, joka merkitsee näiden tiedonvaihtojen jatkamista, on lähetettävä asiaa käsittelevälle pääosastolle.

( ks. 26 kohta )

3. EY 254 artiklan 3 kohdasta seuraa selvästi, että "päätökset - - annetaan tiedoksi niille, joille ne on osoitettu, ja ne tulevat voimaan kun ne on annettu tiedoksi". Näin ollen kun kyse on päätöksestä, jolla pyritään estämään jäsenvaltiota ottamasta tukisuunnitelmat käyttöön, kyseinen päätös voi tulla voimaan aikaisintaan päivänä, josta lukien kyseinen jäsenvaltio voi nostaa siitä kanteen, eli päivänä, jolloin se annetaan tiedoksi kyseiselle jäsenvaltiolle. Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdan säännöstä, joka koskee jäsenvaltion ennakkoilmoituksesta tehtävää päätöstä, jonka komissio "te[kee] - - 15 työpäivän kuluessa" kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta, ei näin ollen voida tulkita siten, että siinä annettaisiin kyseisen määräajan keskeyttävä merkitys ainoastaan päätöksen tekemiselle sen tiedoksiantamisesta riippumatta.

( ks. 31-33 kohta )

Asianosaiset

Asiassa C-398/00,

Espanjan kuningaskunta, asiamiehenään S. Ortiz Vaamonde, prosessiosoite Luxemburgissa,

kantajana,

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään G. Rozet ja R. Vidal, prosessiosoite Luxemburgissa,

vastaajana,

jossa kantaja vaatii yhteisöjen tuomioistuinta kumoamaan komission 17.8.2000 tekemän päätöksen, joka annettiin Espanjan kuningaskunnalle tiedoksi 22.8.2000 päivätyllä, Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 18.11.2000 (EYVL C 328, s. 19) julkaistulla kirjeellä SG (2000) D/106322, aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koskee Santana Motor SA -nimiselle yritykselle myönnetyn tuen yhteensoveltuvuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa, kaikkien kyseisessä päätöksessä tarkoitettujen toimenpiteiden osalta kesäkuussa 1998 myönnettyä takausta lukuun ottamatta,

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (kuudes jaosto),

toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Macken sekä tuomarit J.-P. Puissochet, (esittelevä tuomari) ja V. Skouris,

julkisasiamies: S. Alber,

kirjaaja: R. Grass,

ottaen huomioon esittelevän tuomarin kertomuksen,

kuultuaan julkisasiamiehen 21.2.2002 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,

on antanut seuraavan

tuomion

Tuomion perustelut

1 Espanjan kuningaskunta on yhteisöjen tuomioistuimeen 30.10.2000 jättämällään kanteella vaatinut EY 230 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuinta kumoamaan komission 17.8.2000 tekemän päätöksen, joka annettiin Espanjan kuningaskunnalle tiedoksi 22.8.2000 päivätyllä, Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 18.11.2000 (EYVL C 328, s. 19) julkaistulla kirjeellä SG (2000) D/106322, aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koskee Santana Motor SA -nimiselle yritykselle myönnetyn tuen yhteensoveltuvuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa (jäljempänä riidanalainen päätös), kaikkien kyseisessä päätöksessä tarkoitettujen toimenpiteiden osalta kesäkuussa 1998 myönnettyä takausta lukuun ottamatta.

Asiaa koskevat oikeussäännöt

2 EY 88 artiklassa määrätään seuraavaa:

"1. Komissio seuraa jatkuvasti jäsenvaltioiden kanssa niiden voimassa olevia tukijärjestelmiä. Se tekee jäsenvaltioille ehdotuksia yhteismarkkinoiden asteittaisen kehittämisen tai yhteismarkkinoiden toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi.

2. Jos komissio vaadittuaan niitä, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa, toteaa, että valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki ei 87 artiklan mukaan sovellu yhteismarkkinoille taikka että tällaista tukea käytetään väärin, se tekee päätöksen siitä, että asianomaisen valtion on komission asettamassa määräajassa poistettava tuki tai muutettava sitä.

- -

3. Komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Jos komissio katsoo, että tällainen suunnitelma ei 87 artiklan mukaan sovellu yhteismarkkinoille, se aloittaa 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn viipymättä. Jäsenvaltio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös."

3 EY 89 artiklassa todetaan seuraavaa:

"Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan antaa aiheelliset asetukset 87 ja 88 artiklan soveltamisesta ja etenkin vahvistaa ne edellytykset, joilla 88 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, sekä ne tukimuodot, joihin tätä menettelyä ei sovelleta."

4 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [88] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivän maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, s. 1) 4 artiklassa, jonka otsikkona on "Ilmoituksen alustava tutkinta ja komission päätökset", todetaan seuraavaa:

"1. Komissio tutkii [suunniteltua tukea koskevan] ilmoituksen heti sen saatuaan. Komissio tekee päätöksen 2, 3 tai 4 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.

- -

4. Jos komissio alustavan tutkinnan jälkeen toteaa, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille on epäilyjä, se päättää aloittaa perustamissopimuksen [88] artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn - - .

5. Edellä 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut päätökset on tehtävä kahden kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa täydellisen ilmoituksen vastaanottamista seuraavasta päivästä. Ilmoitusta pidetään täydellisenä, jos komissio ei pyydä lisätietoja kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta tai muun pyydetyn lisätiedon vastaanottamisesta. - -

6. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä 2, 3 tai 4 kohdan mukaisesti ja 5 kohdassa asetetussa määräajassa, tukea pidetään komission hyväksymänä. Tällöin asianomainen jäsenvaltio voi ottaa kyseiset toimenpiteet käyttöön ilmoitettuaan siitä ennalta komissiolle, jollei komissio tee tämän artiklan nojalla päätöstä 15 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta."

5 Kyseisen asetuksen 17-19 artiklat koskevat sitä, miten komissio tutkii voimassa olevia tukiohjelmia, ja niissä säädetään muun muassa, että jos asianomainen jäsenvaltio ei hyväksy komission ehdottamia toimenpiteitä tuen saattamiseksi yhteismarkkinoille soveltuvaksi, komissio voi aloittaa kyseisen asetuksen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

6 Asetuksen N:o 1999/659 25 artiklassa säädetään seuraavaa:

"[Asetuksen N:o 659/1999] mukaisesti tehdyt päätökset osoitetaan asianomaiselle jäsenvaltiolle. Komissio ilmoittaa näistä päätöksistä viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle - - ."

7 Määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä 3 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (EYVL L 124, s. 1), jota sovelletaan sen 1 artiklan nojalla muun muassa komission perustamissopimuksen nojalla antamiin säädöksiin, 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että "tätä asetusta sovellettaessa työpäivillä tarkoitetaan kaikkia muita päiviä kuin yleisiä vapaapäiviä, sunnuntaipäiviä ja lauantaipäiviä". Kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan päivää, jonka aikana se tapahtuma toteutuu tai se toimi suoritetaan, joka käynnistää määräajan, ei lueta kyseiseen määräaikaan.

Riidan taustalla olevat tosiseikat

8 Espanjan hallitus ilmoitti 1.7.1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle aikeestaan ilmoittaa EY 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti sellaiset uudet tuet, jotka Junta de Andalucía suunnitteli myöntävänsä Santana Motor SA -nimiselle yritykselle, oltuaan tätä ennen useaan otteeseen yhteydessä komissioon kyseiselle yritykselle kesäkuussa 1998 myönnetyn pankkitakauksen johdosta.

9 Espanjan viranomaiset ilmoittivat 30.7. ja 17.11.1999 päivätyillä kirjeillä, jotka molemmat osoitettiin pääsihteeristölle ja komission kilpailun pääosastolle, Santana Motor SA:n pääoman korotusta koskevan suunnitelman sekä ne erilaiset luonteeltaan alueelliset tukihakemukset, jotka yritys oli esittänyt niille vuosia 1998-2006 koskevan strategisen suunnitelmansa perusteella, ja ne vaativat komissiota hyväksymään, että tiettyihin näistä hakemuksista suhtauduttaisiin myönteisesti.

10 Komissiolle toimitettiin näitä suunnitelmia koskevat lisätiedot 4.1.2000. Koska komissio katsoi, että ilmoitukset eivät vieläkään olleet täydellisiä, se pyysi 22.3.2000 uusia tietoja, jotka se sai 24.5.2000.

11 Espanjan hallitus kääntyi komission puoleen 28.7.2000 päivätyllä kirjeellä, joka lähetettiin samana päivänä faksina ja jossa se totesi seuraavaa: "Koska kaksi kuukautta on kulunut siitä, kun viimeiset komission pyytämät tiedot lähetettiin (24.5.2000), ilmoitamme Teille, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen [88] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdan nojalla Junta de Andalucía ottaa käyttöön Santana-yrityksen hyväksi suunnitellut tukitoimenpiteet, jotka on ilmoitettu - - ja joita ovat siis pääomasijoitus ja kerta-avustukset, joita ei tarvitse maksaa takaisin."

12 Komissio päätti 17.8.2000 aloittaa EY 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoitettua tukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn. Kyseinen päätös annettiin 23.8.2000 Espanjan viranomaisille tiedoksi kirjeellä, joka oli päivätty 22.8.2000.

Riidanalaisen päätöksen lainmukaisuus

13 Espanjan kuningaskunta väittää, ettei kyseisen pääoman korotuksesta ja avustusten maksamisesta muodostuvan tuen täytäntöönpanoa ole kesäkuussa 1998 myönnetystä pankkitakauksesta poiketen aloitettu. Kun tuet ilmoitettiin komissiolle 30.7. ja 17.11.1999 päivätyillä kirjeillä, niitä oli näin ollen pidettävä asetuksen N:o 659/1999 4 artiklassa tarkoitettuina ilmoitettuina toimenpiteinä, joihin soveltuivat kyseisen artiklan 5 ja 6 kohdassa vahvistetut tutkintaa koskevat määräajat. Kyseiset kahden kuukauden ja 15 työpäivän pituiset määräajat olivat kuitenkin Espanjan hallituksen mukaan päättyneet ennen kuin riidanalainen päätös tehtiin, minkä vuoksi ilmoitetuista toimenpiteistä oli tullut voimassa olevaa tukea. Näin ollen komissio ei olisi voinut tekemättä oikeudellista virhettä soveltaa näihin tukiin EY 88 artiklan 2 kohdassa säädettyä järjestelmää, joka koskee ainoastaan uusia tukia.

14 Näiden väitteiden perusteltavuuden arvioimiseksi on tarkasteltava, millä edellytyksin asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädettyjä asian käsittelyssä noudatettavia määräaikoja on sovellettu nyt esillä olevassa asiassa.

Kahden kuukauden määräaika

15 Oikeudenkäyntiasiakirjoista ilmenee, eikä komissio ole sitä kiistänyt, että kyseiset tukisuunnitelmat, jotka koskivat pääoman korottamista ja avustusten maksamista, on todella ilmoitettu komissiolle EY 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, eivätkä Espanjan viranomaiset ole ottaneet niitä käyttöön. Nämä toimenpiteet olivat näin ollen niiden ilmoittamispäivänä asetuksen N:o 659/1999 2 artiklassa tarkoitettuja uusia tukia, joiden myöntäminen edellytti komission ennakkolupaa.

16 Komissiolle on varattu tällaisen lupahakemuksen tutkimiseen aluksi kahden kuukauden määräaika, jonka päätyttyä, jos komissio ei ole tehnyt päätöstä asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan mukaisesti ja jos se ei ole pyytänyt asianomaiselta jäsenvaltiolta mitään muita tietoja, ilmoitusta "pidetään täydellisenä" kyseisen artiklan 5 kohdan nojalla. Tämän määräajan päättymisen jälkeen ja samoin varauksin jäsenvaltio voi halutessaan ottaa suunnitelmansa käyttöön.

17 Kuten riidan taustalla olevia tosiseikkoja koskevasta esityksestä seuraa, komissio vastaanotti 24.5.2000 Espanjan hallituksen sille lähettämät lisätiedot, jotka koskivat samoja toimenpiteitä, eikä komissio pyytänyt kyseisen päivän jälkeen tältä osin muita tietoja. Koska komissio on pysytellyt hiljaa näiden tietojen vastaanottamista seuranneiden kahden kuukauden aikana, kyseessä olevaa tukea koskevan ilmoituksen on katsottava olleen täydellinen 25.7.2000 lukien ja Espanjan viranomaisilla oli näin ollen mahdollisuus ottaa suunnitelmansa käyttöön sillä edellytyksellä, että siitä ilmoitetaan ennalta komissiolle.

18 Komissio ei ole kyseenalaistanut tätä seikkaa, vaan se väittää, että riidanalainen päätös on tehty asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa asetetun 15 työpäivän määräajan kuluessa, mikä muodosti näin ollen laillisen esteen ilmoitettujen toimenpiteiden välittömälle käyttöön ottamiselle.

15 työpäivän määräaika

19 Määräajan alkamisen osalta Espanjan hallitus väittää ensinnäkin, että määräajan on katsottava alkaneen 31.7.2000, joka oli ensimmäinen työpäivä sen jälkeen kun komissio oli vastaanottanut 28.7.2000 faksin, jossa sille ilmoitettiin asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti, että Espanjan viranomaiset aikoivat ottaa ilmoitetut toimenpiteet käyttöön.

20 Komissio väittää sitä vastoin, että määräaika on alkanut kulua vasta 1.8.2000 lukien. Sen mukaan 28.7.2000 päivätty kirje on saapunut sille pätevästi vasta 31.7.2000. Sen lähettämistä faksina 28.7.2000 ei voida ottaa huomioon, koska faksia ei ollut osoitettu komission pääsihteeristölle, kuten moottoriajoneuvoalan valtiontukia koskevassa yhteisön puitesäännössä edellytetään, vaan ainoastaan komission kilpailun pääosastolle. Kun asiakirja lähetetään faksina, jota seuraa yksinkertainen liikennöintiraportti, josta käy ilmi lähetettyjen sivujen määrä ja vastaanottajan numero, lähetetyn asiakirjan sisältöä ei joka tapauksessa voida näyttää toteen. Yhteisöjen tuomioistuin on siten katsonut, että hakemusten toimittaminen faksina ei ole hyväksyttävissä. Samankaltaisista oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä määräaikaa ei komission mukaan voida laskea faksien lähettämisen perusteella. 28.7.2000 lähetetystä faksista ei ole voitu antaa vastaanottotodistusta, koska faksi on lähetetty perjantaina kello 17.49 komission virkamiesten virka-ajan päättymisen jälkeen.

21 Tältä osin on korostettava, että faksina lähettämisen pätevyys riippuu samanaikaisesti sekä siitä muodollisuuden asteesta, jota kyseessä olevalta toimelta edellytetään asiaan sovellettavissa säännöksissä, että juuri tämän lähetystavan käyttämisen edellytyksistä, kun muistutetaan, että yleisesti ottaen faksina lähettäminen ei kyseenalaista millään tavalla toimen sitovia oikeusvaikutuksia (ks. vastaavasti asia C-170/89, BEUC v. komissio, tuomio 28.11.1991, Kok. 1996, s. I-5709, Kok. Ep. XI, s. I-525, 9-11 kohta).

22 Kun asiaan sovellettavissa säännöksissä säädetään tiettyjä toimia koskevasta erityisestä muotovaatimuksesta, on tarkastettava, onko toimien lähettäminen faksina yhteensoveltuva näiden säännösten kanssa.

23 Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun ennakkoilmoituksen osalta on todettava, ettei oikeudenkäyntiä edeltävään menettelyyn, jossa tutkitaan, onko valtiontuki yhteensoveltuva perustamissopimuksen kanssa, sovellettavissa säännöksissä säädetä mistään erityisestä muotovaatimuksesta. Siitä ensimmäisestä vaiheesta poiketen, jossa asianomainen jäsenvaltio tekee uutta tukea koskevan ilmoituksen, josta komissio antaa sille kyseisen asetuksen 2 artiklan nojalla vastaanottotodistuksen, ennakkoilmoituksen osalta on noudatettava ainoastaan niitä vaatimuksia, jotka koskevat komissiossa vireillä olevaan oikeudenkäyntiä edeltävään menettelyyn liittyviä eri toimia. Komissio on kuitenkin nimenomaisesti myöntänyt "Guide to procedures in State aid cases" -nimisen oppaansa (Opas valtiontukitapauksissa noudatettavista menettelyistä) liitteessä I olevassa alaviitteessä, että eri toimiin liittyvät määräajat "alkavat kulua siitä päivästä, jolloin kirjeenvaihto on vastaanotettu - - tai jos kirje on lähetetty faksina, siitä päivästä, jolloin faksi on lähetetty". Yhteisöjen tuomioistuin on lisäksi katsonut laiminlyöntikanteen osalta, ettei komissiolle faksina lähetettyä kehotusta tehdä ratkaisu voitu hyväksyä ei niinkään sillä perusteella, että kehotus oli lähetetty kyseistä lähetystapaa käyttäen, vaan sillä perusteella, ettei asiakirja ollut itse sisällöltään riittävä (asia C-249/99 P, Pescados Congelados Jogamar v. komissio, määräys 18.11.1999, Kok. 1999, s. I-8333). Komissio ei näin ollen voi menestyksekkäästi väittää, ettei 28.7.2000 toimitettua lähetystä voida ottaa huomioon pelkästään sillä perusteella, että se on saapunut sille faksina.

24 Näin ollen on arvioitava, onko kyseisen lähetystavan käyttäminen voinut esillä olevassa asiassa heikentää sitä tietoa, jonka komissio on saanut asiakirjan sisällöstä ja sen vastaanottamisen päivästä.

25 Tällaista johtopäätöstä ei voida kuitenkaan tehdä oikeudenkäyntiasiakirjojen tutkinnan perusteella. Komissio ei nimittäin väitä, että Espanjan kuningaskunnan ennakkoilmoitus on saapunut sille vasta myöhemmin postitse. Se on vain vedonnut siihen seikkaan, että telekopiota ei voitu rekisteröidä perjantaina 28.7.2000 kello 17.49, koska sen yksiköissä ei ollut enää virkamiehiä paikalla, ja että kyseinen rekisteröinti voitiin konkreettisesti suorittaa vasta maanantaina 31.7.2000. Näin ollen on selvää yhtäältä, että 31.7.2000 rekisteröity asiakirja oli tosiaan sama, jonka komissio sai 27.8.2000, ja toisaalta, että komissio on todella saanut Espanjan viranomaisten ilmoituksen 28.7.2000. Se seikka, että komissio virkamiehet eivät olleet enää paikalla faksin saapuessa, ei voi näin ollen merkitä yksittäistapauksessa sitä, että faksin vastaanottamispäivän tai lähetyn asiakirjan sisällön osalta herää epäilystä.

26 Sen väitteen osalta, jonka mukaan Espanjan hallituksen ennakkoilmoitus olisi pitänyt osoittaa komission pääsihteeristölle, on todettava, ettei sillä voida asettaa kyseenalaiseksi 15 työpäivän määräajan käynnistymisen edellytyksiä. Valtiontukitapauksissa noudatettavista menettelyistä annetussa oppaassa edellytetään, että ainoastaan jäsenvaltioiden alun perin tekemä tukea koskeva ilmoitus on lähetettävä sisäisen koordinaation tarpeeseen perustuen komission pääsihteeristölle. Kun pääsihteeristö on selkeästi nimennyt asiasta vastaavan komission pääosaston, edellä mainitun oppaan 24 kohdassa todetaan, että toimivaltaisen pääosaston pyytämät lisätiedot "on lähetettävä sille suoraan". Asia ei voi olla toisin asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun ennakkoilmoituksen osalta, joka merkitsee näiden tiedonvaihtojen jatkamista ja jonka on samoista hallinnollisen käsittelyn nopeuteen liittyvistä pakottavista syistä saavuttava mahdollisimman nopeasti asiaa käsittelevälle pääosastolle.

27 Kaikesta edellä olevasta seuraa, että 15 työpäivän määräaika käynnistyi 28.7.2000, kun komissio vastaanotti Espanjan viranomaisten ennakkoilmoituksen. Näin ollen asetuksen N:o 1182/71 2 ja 3 artiklan sekä asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdan nojalla kyseinen määräaika alkoi kulua 31.7.2000, joka on ensimmäinen ilmoituksen saapumista seuraava työpäivä. Määräaika päättyi näin ollen 21.8.2000.

28 Kun toiseksi on kyse 15 työpäivän määräajan keskeyttämisestä, joka riippuu niistä edellytyksistä, joiden täyttyessä riidanalainen päätös on tehty, Espanjan kuningaskunta väittää, että riidanalainen päätös, joka komission mukaan tehtiin 17.8.2000, annettiin Espanjan viranomaiselle tiedoksi vasta 23.8.2000 eli kyseisen määräajan päättymisen jälkeen. Asian kannalta merkityksellinen päivä voi kuitenkin Espanjan kuningaskunnan mukaan olla ainoastaan se, jolloin komission päätös tulee voimaan asianomaiseen jäsenvaltioon nähden eli päivä, jolloin päätös on annettu kyseiselle valtiolle tiedoksi EY 254 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

29 Komissio väittää sitä vastoin, että huomioon on otettava päivä, jolloin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeva päätös on tehty, eikä päivä, jolloin kyseinen päätös annetaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tiedoksi. Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohta koskee nimittäin päätöstä, jonka komissio "[tekee] - - 15 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta". Esillä olevassa asiassa komissio väittää, että riidanalainen päätös tehtiin 17.8.2000 komission työjärjestyksen 12 artiklassa säädetyn kirjallisen menettelyn mukaisesti ja että kyseisestä päätöksestä on ilmoitettu "viipymättä", kuten asetuksen N:o 659/1999 25 artiklassa edellytetään. Riidanalainen päätös on näin ollen keskeyttänyt määräajan kulumisen jo 17.8.2000, ja komissio on voinut oikeudellista virhettä tekemättä aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitettujen tukien osalta.

30 Tältä osin on korostettava, että komission jäseniä on todellakin kehotettu 17.8.2000 ottamaan kantaa nopeutetussa kirjallisessa menettelyssä kilpailun pääosaston tekemään ehdotukseen aloittaa kyseisiä tukia koskeva muodollinen tutkintamenettely. Koska ehdotuksesta ei esitetty yhtäkään varaumaa, se hyväksyttiin komission työjärjestyksen 12 artiklan mukaisesti kyseisenä päivänä. Kyseisestä toimesta, joka vahvistettiin muodollisesti samana päivänä pääsihteerin allekirjoituksella, tuli EY 249 artiklassa tarkoitettu komission päätös. Espanjan kuningaskunnalle osoitettua 22.8.2000 päivättyä kirjettä, johon sisältyi näin hyväksytyn ja riidanalaiseksi päätökseksi muodostuneen ehdotuksen sisältö kokonaisuudessaan, on näin ollen pidettävä kyseisen päätöksen tiedoksiantamisena sen vastaanottajalle, vaikka siinä ei mainita 17.8.2000 tehdyn päätöksen olemassaolosta.

31 Joka tapauksessa toisin kuin komissio väittää, riidanalaisen päätöksen tekeminen kyseisenä päivänä ei voinut keskeyttää 15 työpäivän määräajan kulumista. EY 254 artiklan 3 kohdasta seuraa selvästi, että "päätökset - - annetaan tiedoksi niille, joille ne on osoitettu, ja ne tulevat voimaan kun ne on annettu tiedoksi".

32 Tässä tapauksessa kun kyse on päätöksestä, jolla pyritään estämään jäsenvaltiota ottamasta tukisuunnitelmat käyttöön, kyseisen päätöksen voimaantulon päivä, jonka on välttämättä oltava sama kuin 15 työpäivän määräajan keskeyttämisen päivä, ei voi olla aikaisempi kuin päivä, josta lukien kyseinen jäsenvaltio voi nostaa siitä kanteen eli päivä, jolloin se annetaan tiedoksi.

33 Asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdan säännöstä, joka koskee päätöstä, jonka komissio "[tekee] - - 15 työpäivän kuluessa", ei voida tulkita siten, että siinä annettaisiin keskeyttävä merkitys ainoastaan päätöksen tekemiselle sen tiedoksiantamisesta riippumatta. Juuri tällainen merkitys on muuten kyseisen asetuksen 25 artiklalla, jossa säädetään, että komission tämän asetuksen mukaisesti tekemistä päätöksistä on ilmoitettava "viipymättä", ja kyseisen asetuksen 21 perustelukappaleeseen sisältyvällä muistutuksella "[periaatteesta], jonka mukaan valtion myöntämiä tukia koskevat päätökset osoitetaan asianomaiselle jäsenvaltiolle" "avoimuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi". Tämä huolenaihe on ymmärrettävissä sillä, että tiedoksiannon puuttuminen yksinään voi tietyissä tilanteissa olla peruste yhteisöjen toimielimen toimen kumoamiseen (ks. vastaavasti asia C-227/92 P, Hoechst v. komissio, tuomio 8.7.1999, Kok. 1999, s. I-4443, 68 kohta).

34 Edellä olevasta seuraa, että riidanalainen päätös, joka tehtiin 17.8.2000 ja joka annettiin Espanjan viranomaisille tiedoksi vasta 23.8.2000, on tehty asetuksen N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun 15 työpäivän määräajan päättymisen jälkeen. Tämän määräajan päättymispäivästä eli 21.8.2000 lukien ilmoitetut tuet ovat näin ollen saaneet voimassa olevan tuen luonteen. Komissio ei voinut siten nojautua riidanalaisella päätöksellä EY 88 artiklan 3 kohtaan, jota sovelletaan ainoastaan uusiin tukiin, estääkseen sen, että Santana Motor SA:n hyväksi laaditut tukisuunnitelmat otetaan käyttöön (ks. vastaavasti asia C-99/98, Itävalta v. komissio, tuomio 15.2.2001, Kok. 2001, s. I-1101, 68-78 kohta ja ennen asetuksen N:o 659/1999 voimaantuloa tapahtuneiden tosiseikkojen osalta asia C-400/99, Italia v. komissio, tuomio 9.10.2001, Kok. 2001, s. I-7303, 48 kohta).

35 Riidanalaiseen päätökseen liittyy näin ollen oikeudellinen virhe, ja se on kumottava pelkästään tällä perusteella.

36 Espanjan kuningaskunnan toissijaisesti esittämä kanneperuste, joka koskee väitettyä perusteluvelvollisuuden laiminlyöntiä, voidaan näin ollen jättää tutkimatta.

Päätökset oikeudenkäyntikuluista

Oikeudenkäyntikulut

3738 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska Espanjan kuningaskunta on vaatinut oikeudenkäyntikulujen korvaamista ja komissio on hävinnyt asian, viimeksi mainittu on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

Päätöksen päätösosa

Näillä perusteilla

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (kuudes jaosto)

on antanut seuraavan tuomiolauselman:

1) Komission 17.8.2000 tekemä päätös, joka annettiin Espanjan kuningaskunnalle tiedoksi 22.8.2000 päivätyllä kirjeellä SG (2000) D/106322, aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koskee Santana Motor SA -nimiselle yritykselle myönnetyn tuen yhteensoveltuvuutta EY:n perustamissopimuksen kanssa, kumotaan kaikkien kyseisessä päätöksessä tarkoitettujen toimenpiteiden osalta kesäkuussa 1998 myönnettyä takausta lukuun ottamatta.

2) Euroopan yhteisöjen komissio velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.