Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki – Muutoksenhakumenettely – Kanne yhteisöjen tuomioistuimissa – Valituslautakunnan päätöksen laillisuus – Riitauttaminen uusien tosiseikkojen perusteella – Tutkittavaksi ottamisen edellytys

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 63 artikla)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Merkit, joista tavaramerkki voi muodostua – Värit tai värien yhdistelmät – Edellytys – Erottamiskyky – Yleisen edun olla rajoittamatta tarpeettomasti värien vapaata käyttöä huomioon ottaminen

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 4 artikla)

3. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

4. Kumoamiskanne – Kanneperusteet – Harkintavallan väärinkäyttö – Käsite

Tiivistelmä

1. Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan päätöksen lainmukaisuus voidaan riitauttaa vetoamalla uusiin tosiseikkoihin unionin yleisessä tuomioistuimessa ainoastaan siinä tapauksessa, että osoitetaan, että valituslautakunnan oli viran puolesta otettava nämä tosiseikat huomioon hallinnollisessa menettelyssä ennen kuin se teki päätöksen asiassa.

(ks. 11 kohta)

2. Kun kyse on väristä, erottamiskyvyn olemassaolo ennen mitään käyttöä on mahdollista vain poikkeuksellisissa olosuhteissa, erityisesti silloin, kun niiden tavaroiden ja palvelujen määrä, joita varten tavaramerkin rekisteröintiä haetaan, on hyvin pieni ja kun kohdemarkkinat ovat hyvin erikoistuneet.

Koska tavaramerkkioikeus on olennainen osa EY:n perustamissopimuksella luodun vääristymättömän kilpailun järjestelmää, merkin haltijalleen antamia oikeuksia ja vapauksia on tarkasteltava tämän tavoitteen valossa. Kun otetaan huomioon se seikka, että rekisteröity tavaramerkki antaa haltijalleen tiettyjen tavaroiden tai palvelujen osalta yksinoikeuden, jonka nojalla haltija voi yksin käyttää tavaramerkiksi rekisteröityä merkkiä ilman ajallisia rajoituksia, tavaramerkin rekisteröintimahdollisuudelle voidaan asettaa yleiseen etuun perustuvia rajoituksia. Tältä osin tosiasiallisesti käytettävissä olevien värien pienestä määrästä seuraa, että jo se, että pieni määrä värejä rekisteröidään tavaramerkiksi tiettyjä palveluja tai tavaroita varten, voisi ammentaa tyhjiin koko käytettävissä olevien värien varaston. Näin laaja yksinoikeus ei olisi sopusoinnussa vääristymättömän kilpailun järjestelmän kanssa erityisesti siitä syystä, että se voisi antaa perusteettoman kilpailuedun yhdelle ainoalle talouden toimijalle. On siis myönnettävä, että yhteisön tavaramerkkioikeudessa on yleisen edun mukaista olla rajoittamatta aiheettomasti sentyyppisiä tavaroita tai palveluja, joita varten rekisteröintiä on haettu, tarjoavien muiden toimijoiden mahdollisuutta käyttää värejä.

(ks. 33−35 kohta)

3. Erottamiskyky puuttuu yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla merkiltä, joka koostuu oranssin värin sävystä ja jonka rekisteröintiä on haettu seuraaville Nizzan sopimuksen mukaiseen luokkaan 7 kuuluville tavaroille: ”Nivelrobotit käsittelyyn, työstämiseen ja hiomiseen, lukuun ottamatta puhdastilarobotteja, lääketieteellisiä robotteja ja lakkausrobotteja; edellä mainittujen tavaroiden osat”.

Värien vapaana pitämisen tarve, joka vaikuttaa mainitun asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan tulkintaan, näyttää olevan, paitsi poikkeuksellisissa olosuhteissa, este yhdestä väristä koostuvan tavaramerkin rekisteröimiselle. Ei ole esitetty mitään seikkaa, jonka perusteella voitaisiin katsoa, että on kyse tällaisista olosuhteista ja että erityisesti tavaramerkkihakemuksen kattamien tavaroiden määrä on siinä määrin pieni ja kyseiset markkinat ovat siinä määrin erikoiset, että yhtäältä väri sellaisenaan voi osoittaa sillä varustettujen tavaroiden alkuperän ja että toisaalta sen monopolisointi ei anna tavaramerkin haltijalle yleisen edun vastaista perusteetonta kilpailuetua.

Kyseisen alan erikoispiirteet, muun muassa se, että haetun tavaramerkin kattamat robotit ovat hyvin erityisiä tavaroita, että ne ovat kalliita, pitkäaikaisia investointituotteita, joita käytetään hyvin erikoistuneissa sovelluksissa, ja että robotin hankkiminen aiheuttaa huomattavia mukautustoimenpiteitä hankkijan tiloissa, eivät muuta sitä arviota, jonka mukaan kyseisten tavaroiden alalla on tavanomaista, että niitä on saatavilla erivärisinä. Tältä osin hakija väittää itse, että asiakkaat valitsevat tavaroiden värin tehdessään tilauksen. Näin ollen on todettava, että kyseisellä alalla erityisen tarkkaavainen ammattimainen yleisö tavanomaisesti kohtaa kyseisiä tuotteita erivärisinä, eikä näiden värien katsota ilmaisevan mainittujen tavaroiden kaupallista alkuperää.

(ks. 39, 44, 46 ja 47 kohta)

4. Harkintavallan väärinkäytöllä on unionin oikeudessa täsmällinen merkitys ja sillä tarkoitetaan tilannetta, jossa hallintoviranomainen käyttää valtuuksiaan muuhun tarkoitukseen kuin siihen, jota varten ne on sille annettu. Tältä osin on vakiintunutta oikeuskäytäntöä, että harkintavaltaa on päätöstä tehtäessä käytetty väärin vain, jos objektiivisten, asiaankuuluvien ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että päätös on tehty muussa kuin esitetyssä tarkoituksessa.

(ks. 65 kohta)