ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Banaanit - Tuontijärjestelmä - Vientitodistusjärjestelmän käyttöönotto, joka kohdistuu ainoastaan A- ja C-luokkaan kuuluviin toimijoihin - Syrjintäkiellon periaatteen loukkaaminen ei ole riittävän ilmeinen - Yhteisölle ei ole syntynyt sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta

(EY 288 artikla; komission asetus N:o 478/95; neuvoston päätös 94/800/EY)

Tiivistelmä

$$Yhteisölle ei voi syntyä sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta banaanien vientitodistusjärjestelmän käyttöönotosta, joka on toteutettu Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986-1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyllä päätöksellä 94/800/EY ja asetuksen N:o 404/93 täydentävistä yksityiskohtaisista säännöistä yhteisön alueelle tuotavien banaanien tariffikiintiöjärjestelmästä ja asetuksen N:o 1442/93 muuttamisesta annetulla asetuksella N:o 478/95. Vaikka oikeussäännön rikkomista on pidettävä selvänä, koska yhteisöjen tuomioistuin on asiassa C-122/95, Saksa vastaan neuvosto, 10.3.1998 antamassaan tuomiossa todennut päätöksen 94/800/EY 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan olevan lainvastainen siltä osin kuin neuvosto on luetelmakohdassa hyväksynyt puitesopimuksen sellaisena, että siinä B-luokkaan kuuluvat toimijat vapautettiin puitesopimuksessa määrätystä vientitodistusjärjestelmästä, ja koska se on yhdistetyissä asioissa C-364/95 ja C-365/95, T. Port, 10.3.1998 antamassaan tuomiossa todennut asetuksen N:o 478/95 3 artiklan 2 kohdan olevan pätemätön, ja vaikka yhteisöjen tuomioistuin on edellä mainituissa asioissa antamissaan tuomioissa todennut, että riidanalaiset säännökset oli annettu vastoin syrjintäkiellon periaatetta, joka on yhteisön oikeuden yleinen periaate, jonka tarkoituksena on yksityisten suojaaminen, neuvosto ja komissio eivät mainituista säännöksistä päättäessään ole ylittäneet harkintavaltansa rajoja ilmeisellä ja vakavalla tavalla, kun otetaan huomioon kansainvälinen ulottuvuus ja banaanien tuontia koskevan yhteisön järjestelmän käyttöönoton tai muuttamisen edellyttämät taloudellisen tilanteen monitahoiset arvioinnit, ja näin ollen syrjintäkiellon periaatteen loukkaus ei käsiteltävässä asiassa ole riittävän ilmeinen.

( ks. 63-65 ja 71 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Päätökset - Perusteluissa olevan virheen korjaaminen oikeudenkäynnin kuluessa ei ole sallittua

(EY 253 artikla)

2. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Yhtenäinen lainsäädäntö - Yhteisön menettelyt, jotka koskevat lääkkeiden lupia ja valvontaa - Asetus N:o 2309/93 - Keskitetty markkinoille hyväksyminen - Hakemus luvan muuttamiseksi - Nimen tai pakkauksen ulkoasun lisääminen - Sallittavuus - Edellytykset

(Neuvoston asetus N:o 2309/93; komission asetus N:o 542/95)

Tiivistelmä

1. Päätöksen itsessään on oltava riittävä eikä sen perusteluina voida pitää sellaisia kirjallisia tai suullisia selityksiä, jotka on annettu jälkeenpäin kyseistä päätöstä koskevan kanteen jo ollessa yhteisöjen tuomioistuinten käsiteltävänä.

( ks. 81 kohta )

2. Vaikka ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta annetun asetuksen N:o 2309/93 kirjaimen ja hengen perusteella voidaan katsoa, että yhteisön markkinoille saattamista koskeva lupa käsittää lähtökohtaisesti ainoastaan yhden nimen, ei voida päätellä - kun kyseisestä asetuksesta ja asetuksen N:o 2309/93 soveltamisalaan kuuluvan markkinoille saattamista koskevan luvan ehtojen muutosten tutkimisesta annetusta asetuksesta N:o 542/95 puuttuu nimenomainen säännös - ettei tätä nimeä voitaisi muuttaa lisäämällä muita nimiä, mikäli yhteisön markkinoille saattamista koskevan luvan haltija osoittaa, että sellaiset poikkeukselliset seikat, jotka voivat vaikuttaa kansanterveyteen haitallisesti sitä edellyttävät, ja mikäli haettu muutos tämän ohella täyttää lääkkeen laatua, turvallisuutta ja tehokkuutta koskevat vaatimukset.

Tämän vuoksi päätös, jossa hylätään hakemus yhteisön markkinoille saattamista koskevan luvan muuttamiseksi lisäämällä kaksi nimeä pelkästään sillä perusteella, että lääkkeellä voi aina olla korkeintaan yksi nimi, nojautuu asetusten N:o 2309/93 ja N:o 542/95 virheelliseen tulkintaan.

Sovellettavan säännöstön virheelliseen tulkintaan perustuu myös päätös, jossa tutkimatta, onko kyseessä poikkeustilanne, hylätään hakemus luvan muuttamiseksi lisäämällä erityinen ulkoasu.

( ks. 74, 79 ja 104 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kulttuuri - Yhteisön ohjelmat - MEDIA II -ohjelma - Elokuvien levityksen rahoitusta koskevat hakemukset - Hakemusten huomioon ottamisen edellytykset - Komission antamat ohjeet - Sitova vaikutus komissioon nähden

(Neuvoston päätös 95/563/EY)

2. Kulttuuri - Yhteisön ohjelmat - MEDIA II -ohjelma - Elokuvien levityksen rahoitusta koskevat hakemukset - Hakemusten huomioon ottamisen edellytykset - Levitysoikeuksien saantia koskeva edellytys - Levityskustannuksista vastaamista koskeva edellytys - Välittömään levitykseen liittyvä edellytys - Ensi-ilta-ajankohdasta neuvottelemista koskeva edellytys - Ulottuvuus

(Neuvoston päätös 95/563/EY)

Tiivistelmä

1. Komissiolla on oikeusvarmuutta ja hyvää hallintoa koskeviin periaatteisiin perustuva velvollisuus noudattaa niitä itse asettamiaan edellytyksiä, jotka sisältyvät sen ehdotuspyyntöön 8/2000, jonka otsikko on "Tuki eurooppalaisten elokuvien levitykseen ja eurooppalaisten levittäjien järjestäytymiseen verkoksi - Automaattinen tukijärjestelmä" ja jolla täytäntöönpannaan Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskeva ohjelma (MEDIA II), eikä se voi katsoa, että yritys, joka ei täytä näitä edellytyksiä, on kelpoinen saamaan automaattista tukea.

( ks. 30 kohta )

2. Ainoastaan komission ehdotuspyyntöön 8/2000, jonka otsikko on "Tuki eurooppalaisten elokuvien levitykseen ja eurooppalaisten levittäjien järjestäytymiseen verkoksi - Automaattinen tukijärjestelmä" ja jolla täytäntöönpannaan Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskeva ohjelma (MEDIA II), sisältyvien ohjeiden 2.4 kohdassa asetetut kumulatiiviset edellytykset täyttävät levitysyritykset ovat kelpoisia saamaan automaattisen järjestelmän mukaista tukea.

Nämä kelpoisuusedellytykset täyttää sellainen tuotanto- ja levitysyhtiö, joka, vaikka se on tehnyt toisessa jäsenvaltiossa olevan tuontanto- ja levitysyhtiön kanssa sellaisen alihankintasopimuksen, jonka mukaan tämä viimeksi mainittu yhtiö huolehtii elokuvien levityksestä tässä toisessa jäsenvaltiossa, ensinnäkin on yhtiö, jolla on siellä yksinoikeus näiden elokuvien levitykseen, toiseksi vastaa yksin levityskustannuksista alihankkijan vähentäessä näiden elokuvien levityskustannukset niistä saaduista tuloista ja periessä itse maksamansa kustannukset levittäjältä, kolmanneksi huolehtii kyseisten elokuvien välittömästä levityksestä alihankkijan ollessa vain niiden "fyysinen levittäjä", jota näin ei 2.4 kohdan mukaan voida pitää "levittäjänä", neljänneksi neuvottelee ensi-ilta-ajankohdat esimerkiksi hyväksymällä alihankkijan laatiman markkinointisuunnitelman, johon ensi-ilta-ajankohtia koskevat tiedot sisältyvät, koska 2.4 kohdassa ei edellytetä, että juuri levittäjä välittömästi tai yksinomaisesti päättäisi niistä; riittää, että viimeksi mainittu neuvottelee ne.

( ks. 26, 38, 51, 54, 55, 66 ja 67 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Viraston päätökset - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 73 artikla)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Merkin erottamiskyvyn puuttuminen - Erottamiskyvyn ei voida katsoa puuttuvan pelkästään siksi, että asiassa on selvitetty, että merkki ei ole kuvitteellinen eikä vähäisessäkään määrin mielikuvituksellinen

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

3. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Sana LITE

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) (SMHV) valituslautakunta loukkaa päätöksellään hakijan puolustautumisoikeuksia, joiden kunnioittaminen on yhteisön oikeuden yleinen periaate ja joista säädetään yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 73 artiklassa, jonka mukaan viraston päätökset voivat perustua ainoastaan sellaisiin syihin, joihin osapuolet ovat voineet ottaa kantaa, jos valituslautakunta ei ole antanut hakijalle tilaisuutta esittää näkemystään ehdottomista hylkäysperusteista, jotka se on ottanut huomioon viran puolesta.

( ks. 13-15 kohta )

2. Erottamiskyvyn ei voida katsoa puuttuvan yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla pelkästään siksi, että merkki ei ole kuvitteellinen tai vähäisessäkään määrin mielikuvituksellinen. Yhteisön tavaramerkin ei nimittäin tarvitse välttämättä olla luovan työn tulos eikä perustua omaperäiseen tai mielikuvitukselliseen tekijään, vaan yhteisön tavaramerkki perustuu siihen, että kyseinen tavaramerkki kykenee yksilöimään tavarat tai palvelut markkinoilla suhteessa kilpailijoiden tarjoamiin samantyyppisiin tavaroihin tai palveluihin.

( ks. 30 kohta )

3. Sana LITE, jonka rekisteröimistä on haettu elintarvikkeita ja ravitsemispalveluita varten, on yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla vailla erottamiskykyä. LITE on nimittäin sana, joka pohjautuu englanninkielisen sanan "light" foneettiseen transkriptioon ja jota käytetään yleisesti Euroopan unionin englanninkielisessä osassa sanana, joka elintarvike- ja ravitsemisalalla yksilöi elintarvikkeiden laadun tai luonnehtii sitä. Sanalla LITE ainoastaan annetaan kohdeyleisölle tietoa yhdestä kyseisten tavaroiden ja palvelujen ominaisuudesta eli siitä, että elintarvikkeet ja ravitsemispalveluna valmistetut ja tarjoillut ateriat ovat keveitä.

( ks. 33-36 ja 39 kohta )
Sen valvomiseksi, että nimittävä viranomainen on pysynyt avointa virkaa koskeneessa ilmoituksessa olleiden oikeussääntöjen mukaisissa rajoissa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on tutkittava, mitkä olivat viran täyttämisedellytykset, ja tämän jälkeen varmistettava, täyttikö valittu hakija tosiasiallisesti nämä edellytykset.

Päätöstä tehtäessä harkintavaltaa on käytetty väärin, jos objektiivisten, täsmällisten ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että toimenpide on tehty muiden kuin esitettyjen päämäärien saavuttamiseksi. Tässä suhteessa ei riitä, että asianosainen vetoaa tiettyihin tosiseikkoihin väitteittensä tueksi, vaan lisäksi on esitettävä riittävän täsmällisiä, objektiivisia ja yhtäpitäviä todisteita, jotka tukevat näiden seikkojen todenmukaisuutta tai ainakin niiden todennäköisyyttä. Ilman tällaisia todisteita toimenpiteen tehneen tahon esittämien toteamusten aineellista todenmukaisuutta ei voida kiistää.

(ks. 68 ja 69 kohta)

Viittaukset: asia T-111/99, Samper v. parlamentti, 5.7.2000 (Kok. H. 2000, s. I-A-135 ja II-611. 64 kohta) ja asia C-274/99 P, Connolly v. komissio, 6.3.2001 (Kok. 2001, s I-1611, 102 ja 113 kohta).
Tuomioistuinten harjoittama valvonta, joka koskee fyysisellä soveltumattomuudella perusteltua palvelukseen ottamisesta kieltäytymistä, ei ulotu varsinaisiin lääkärin arviointeihin, joita on pidettävä lopullisina, kun ne suoritetaan säännönmukaisissa olosuhteissa. Yhteisöjen tuomioistuinten tehtävänä on kuitenkin varmistaa, onko näitä olosuhteita noudatettu, ja tutkia erityisesti, perustuiko nimittävän viranomaisen päätös, jolla tämä kieltäytyi ottamasta hakijaa palvelukseensa, perusteltuun lääkärinlausuntoon, johon sisältyneiden lääketieteellisten lausuntojen ja tehdyn johtopäätöksen välillä on ymmärrettävä suhde.

(ks. 22-23 kohta)

Viittaukset: asia 189/82, Seiler ym. v. komissio, 26.1.1984 (Kok. 1984, s. 229, 15 kohta); asia T-10/93, A v. komissio, 14.4.1994 (Kok. 1994, s. I-A-119 ja s. II-387, 61 kohta); asia T-94/92, X v. komissio, 9.6.1994 (Kok. H. 1994, s. I-A-149 ja s. II-481, 40 kohta) ja asia T-47/93, C v. komissio, 27.10.1994 (Kok. H. 1994, s. I-A-233 ja II-743, 47 kohta).
Sillä, että kotitalouslisään oikeutetulla virkamiehellä on henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 5 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna asettautumiskorvauksena oikeus kahden kuukauden peruspalkkaan, on tarkoitus kattaa ainoastaan ne kulut, joita uuteen asemapaikkaan määrätyn virkamiehen perheelle aiheutuu asuinpaikan vaihdoksesta, johon virkamies on velvollinen täyttääkseen henkilöstösääntöjen 20 artiklassa säädetyn asumisvelvollisuuden.

Jotta oikeus tähän korotukseen myönnetään, perheen asuinpaikan vaihdoksen on näin ollen oltava suoraan seurausta siitä, että virkamies on velvollinen asumaan asemapaikassaan.

(ks. 25-27 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kalastus - Yhteinen rakennepolitiikka - Vesiviljelyn ja suojeltujen merialueiden kehittäminen - Yhteisön taloudellinen tuki - Komission valvontavalta - Tuen poistamista koskeva päätös - Pelkkä hallinnointipäätös - Päätöksen tekeminen valtuutuksen perusteella - Laillisuus - Seurausten vakavuus tuen saajalle - Vaikutuksettomuus

(Neuvoston asetuksen N:o 4028/86 44 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

1. Yhteisön tuen poistamista koskeva päätös, joka on tehty kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteiden parantamista ja sopeuttamista koskevista yhteisön toimista annetun asetuksen N:o 4028/86 44 artiklan nojalla sellaisen hankkeen toteuttamista koskevan tarkastuksen yhteydessä, jolle tuensaaja on saanut tietyin edellytyksin tukia, on kyseisellä asetuksella perustettuun taloudellista tukea koskevaan järjestelmään liittyvä hallintotoimi, joka voidaan tehdä valtuuttamismenettelyssä. Se, että tällä päätöksellä, jolla poistetaan alun perin myönnetty tuki, voi olla tuensaajan kannalta vakavia seurauksia, ei saata kyseenalaiseksi tätä arviointia.

( ks. 43 kohta )

2. Pääsääntönä on, että menettelyvirhe aiheuttaa päätöksen täydellisen tai osittaisen kumoamisen ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että ilman tätä virhettä kanteen kohteena oleva päätös olisi voinut olla sisällöltään erilainen. Sen sisäisen menettelyn mahdollisen rikkomisen, jota komission on noudatettava tehdessään yhteisön rahoitustuen poistamista koskevan päätöksen, joka ei koske tuensaajien oikeuksia ja etuja, osalta ei voida vedota sellaiseen muotovirheeseen, joka saattaisi aiheuttaa kanteen kohteena olevan päätöksen kumoamisen.

( ks. 49 kohta )

3. Sellaisten investointien, joille on myönnetty yhteisön rahoitustukea, luovutus tarkoittaa tuen myöntämisedellytysten huomattavaa muutosta, koska hankkeen toteuttava taho vaihtuu. Komissio voi näin ollen aiheellisesti huomauttaa luovutuksen saavalle yhtiölle, jolle on myönnetty yhteisön rahoitustukea, siitä, että se on ilmoittanut komissiolle ja kansallisille viranomaisille tiettynä ajankohtana tapahtuneesta luovutuksesta vasta kaksi vuotta myöhemmin toteutetun tarkastuksen yhteydessä. Tällaisella laiminlyönnillä rikotaan tukijärjestelmiin olennaisesti kuuluvaa tiedonanto- ja lojaalisuusvelvollisuutta, joka on välttämätön niiden moitteettomalle toiminnalle.

( ks. 59 ja 60 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Toimet, joilla on tarkoitus saada aikaan sitovia oikeusvaikutuksia - Komission kirje, jossa ainoastaan tiedotetaan taloudelliselle toimijalle aineen luokittelua johonkin asetuksen N:o 2377/90 liitteistä koskevan asian käsittelyn vaiheesta, ei ole kannekelpoinen toimi

(EY 230 artikla; neuvoston asetus N:o 2377/90)

2. Laiminlyöntikanne - Toimielimelle osoitettu vaatimus ryhtyä toimenpiteisiin - Perustamissopimuksen 175 artiklan toisessa kohdassa (josta on tullut EY 232 artiklan toinen kohta) tarkoitetun kannan määrittelyn käsite - Kannan määrittely kanteen nostamisen jälkeen - Kanne on menettänyt merkityksensä - Lausunnon antamisen raukeaminen

(EY 232 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

1. EY 230 artiklassa tarkoitettuja, kumoamiskanteen kohteeksi kelpaavia toimia tai päätöksiä ovat sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi. Komission kirje, jossa ainoastaan selostetaan syyt, joiden vuoksi aineen luokittelu johonkin yhteisön menettelystä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa annetun asetuksen N:o 2377/90 liitteistä on viivästynyt, ja täsmennetään, että komissio toteuttaa tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet heti, kun eläinlääkekomitealta saadaan uusi lausunto, ei ole päätös, josta voidaan nostaa kumoamiskanne. Tämä kirje, jossa ainoastaan tiedotetaan kyseiselle toimijalle asian käsittelyn vaiheesta, ei vaikuta tämän oikeusasemaan.

( ks. 43-45 kohta )

2. Toimielimen lähettämä kirje, jonka mukaan vaatimuksessa tarkoitettujen kysymysten tutkiminen jatkuu, ei sisällä EY 232 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettua kannan määrittelyä, joka korjaisi laiminlyönnin. Silloin, kun toimielimen kanta määritellään laiminlyöntikanteen nostamisen jälkeen, se korjaa toimielimen laiminlyönnin ja vie tältä kanteelta sen kohteen, minkä vuoksi lausunnon antaminen raukeaa.

( ks. 61, 67 ja 68 kohta )
Avainsanat

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Merkit, joista tavaramerkki voi muodostua - Muodot - Värit - Edellytys - Erottamiskyky

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 4 artikla ja 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Tavaran muodosta ja väristä koostuvat kolmiulotteiset tavaramerkit - Erottamiskyky - Arviointiperusteet

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

3. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kolmiulotteisen tavaramerkin ulkoasun piirteet, jotka viittaavat tiettyihin tavaran ominaisuuksiin mutta jotka eivät kuitenkaan ole kuvailevia - Merkitys erottamiskyvyn arvioinnissa

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta)

4. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kolmiulotteinen tavaramerkki - Kulmista hieman pyöristetty suorakulmainen tabletti, jossa on kaksi kerrosta, joista toinen on väriltään valkoinen ja toinen vihreä, ja sen rekisteröiminen pyykin- tai astianpesuaineita varten

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

5. Yhteisön tavaramerkki - Muutoksenhakumenettely - Kanne yhteisöjen tuomioistuimissa - Kanneperusteet - Harkintavallan väärinkäyttö - Harkintavallan väärinkäytön käsite

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 63 artiklan 2 kohta)

Päätöksen päätösosa

Näillä perusteilla

YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN

(toinen jaosto)

on antanut seuraavan tuomiolauselman:

1) Kanne hylätään.

2) Kumpikin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.

(1)Tähän tuomioon liittyvät tosiseikat, asianosaisten väitteet sekä tuomion perustelut ovat samanlaisia tai samankaltaisia kuin ne, jotka liittyvät asiassa T-337/99, Henkel v. SMHV (punavalkoinen pyöreä tabletti), 19.9.2001 annettuun tuomioon (Kok. 2001, s. II-0000). Ainoa ero mainittuun asiaan on se, että rekisteröintihakemuksen kohteena oleva kolmiulotteinen tavaramerkki on erinäköinen eli tässä asiassa muotona on suorakulmainen tabletti, jossa on kaksi kerrosta, joista toinen on valkoinen ja toinen vihreä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkkiä koskevan hakemuksen jättäminen - Etuoikeus - Rekisteröintihakemus, johon liittyy etuoikeusvaatimus - Muodollisten ja aineellisten edellytysten täyttymisen tutkiminen virastossa

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 29 artikla)

2. Yhteisön tavaramerkki - Rekisteröintimenettely - Tavaramerkkiä koskevan hakemuksen peruuttaminen, rajoittaminen ja muuttaminen - Tavaramerkkiä koskevan hakemuksen korjaamista koskeva pyyntö - Pyyntö, joka liittyy suoraan etuoikeusvaatimukseen - Merkitys korjauspyynnön tutkimisen kannalta

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 29 artikla ja 44 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Kun kyse on yhteisön tavaramerkin rekisteröintiä koskevasta hakemuksesta, johon liittyy yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 29 artiklan mukaisesti esitetty etuoikeusvaatimus, se seikka, että hakijan tarkoituksena on ollut hakea samaa tavaramerkkiä kuin se, johon etuoikeus perustuu, ei tarkoita sitä, että etuoikeusvaatimuksen tutkiminen olisi tarpeetonta ja ettei etuoikeutta voitaisi koskaan hylätä, koska etuoikeuden tukena olevat asiakirjat vahvistaisivat sisämarkkinoiden harmonisointivirastoa (tavaramerkit ja mallit) pakottavalla tavalla hakijan tarkoituksen. Yhteisön tavaramerkkihakemusta, johon liittyy etuoikeusvaatimus, ei nimittäin voida hyväksyä automaattisesti sellaisen ehdottoman olettaman perusteella, että hakijan tarkoituksena on hakea samaa merkkiä kuin se, johon etuoikeus kohdistuu, vaan viraston on hakemusta tutkiessaan arvioitava, täyttyvätkö kaikki muodolliset ja aineelliset edellytykset.

( ks. 43 ja 44 kohta )

2. Asetuksessa N:o 40/94 säädetään, että yhteisön tavaramerkkihakemusta on mahdollista muuttaa hakijan pyynnöstä 44 artiklan 2 kohdassa mainituissa tapauksissa ja tietyillä ehdoilla, eli muun muassa virheellisten ilmaisujen tai kirjoitusvirheiden tai ilmeisten virheiden korjaaminen on mahdollista, jos tällainen korjaus ei vaikuta huomattavasti tavaramerkkiin. Kun lainsäätäjä on säätänyt tästä mahdollisuudesta, se on pyrkinyt kahteen päämäärään. Lainsäätäjä on ensinnäkin halunnut välttää ne haitat, joita aiheutuisi siitä, että kaikki korjaukset tavaramerkkihakemukseen ovat kiellettyjä, ja joista yksi olisi se, että hakijan olisi jätettävä uusi hakemus. Toiseksi kun lainsäätäjä on rajoittanut tätä mahdollisuutta asettamalla sen ehdon, että korjaus ei saa vaikuttaa huomattavasti tavaramerkkiin, lainsäätäjä on tahtonut välttää väärinkäyttötapaukset, joita saattaisi aiheutua liian vapaasta korjausjärjestelmästä, ja näin se on tahtonut suojella kolmansien etuja merkkien saatavillaolon suhteen.

Kun haetun tavaramerkin korjauspyyntö on suoraan sidoksissa etuoikeusvaatimukseen siinä mielessä, että korjauksella pyritään muuttamaan haetun yhteisön tavaramerkin kirjoitusasua niin, että se vastaa aiemmin haetun tavaramerkin kirjoitusasua, tätä on pidettävä sellaisena seikkana, joka on otettava huomioon tulkittaessa sitä edellä mainittua edellytystä, ettei korjaus saa vaikuttaa huomattavasti tavaramerkkiin.

( ks. 48 ja 49 kohta )