Yhdistetyt asiat T‑472/09 ja T‑55/10

SP SpA

vastaan

Euroopan komissio

”Kilpailu — Kartellit tai muut yhteistoimintajärjestelyt — Tankoina tai rullina olevan betoniteräksen markkinat — Päätös, jossa todetaan HT 65 artiklan rikkominen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen asetuksen (EY) N:o 1/2003 perusteella — Hintojen ja maksuaikojen vahvistaminen — Tuotannon tai myynnin rajoittaminen tai valvonta — Olennaisten menettelymääräysten rikkominen — Oikeudellinen perusta — Toimivallan ylittäminen ja menettelyn väärinkäyttö — Sakot — Asetuksen N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdassa säädetty enimmäismäärä — Kumoamiskanne — Muuttamista koskeva päätös — Tutkimatta jättäminen”

Tiivistelmä – Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kahdeksas jaosto) 9.12.2014

Komissio – Kollegisen päätöksenteon periaate – Ulottuvuus – Kilpailusääntöjen soveltamispäätös, joka on annettu tiedoksi ilman liitteitään – Kollegisen päätöksenteon periaatetta ei ole loukattu – Seikat on esitetty oikeudellisesti riittävällä tavalla päätöksessä

Ks. tuomion teksti. (ks. 65 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 66 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 72–74 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 78–83 ja 104 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 106 ja 107 kohta)

Toimielimillä on yhteisön oikeusjärjestyksessä vain rajoitettu erityistoimivalta. Tästä syystä yhteisön toimenpiteiden johdanto-osassa mainitaan oikeudellinen perusta, jolla kyseinen toimielin on valtuutettu toimimaan kyseisellä alalla. Asianmukaisen oikeudellisen perustan valinnalla on perustuslaillista merkitystä. Päätöksen, jolla komissio toteaa EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen HT 65 artiklan 1 kohdan rikkomisen ja määrää yritykselle sakon, oikeudellinen perusta on asetuksen N:o 1/2003 7 artiklan 1 kohta rikkomisen toteamisen ja saman asetuksen 23 artiklan 2 kohta sakon määräämisen osalta. (ks. 117 ja 121 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 122–138 kohta)

EY:n perustamissopimuksen määräyksiä on EHTY:n perustamissopimuksella alun perin säännellyllä alalla sovellettava noudattaen periaatteita, jotka koskevat lain ajallista soveltamista. Tästä on todettava, että vaikka menettelysääntöjä on yleensä sovellettava kaikkiin oikeusriitoihin, jotka ovat vireillä tällaisten menettelysääntöjen tullessa voimaan, aineellisia oikeussääntöjä on oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteen noudattamisen takaamiseksi tulkittava siten, että niitä sovelletaan ennen niiden voimaantuloa syntyneisiin tilanteisiin ainoastaan siinä tapauksessa, että niiden sanamuodosta, tarkoituksesta tai systematiikasta käy selvästi ilmi, että niille on annettava tällainen vaikutus. Tästä syystä siitä kysymyksestä, mitkä aineelliset säännökset tulevat sovellettaviksi sellaiseen oikeudelliseen tilanteeseen, joka on syntynyt lopullisesti ennen EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymistä, on todettava, että unionin oikeusjärjestyksen jatkuvuus sekä oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteita koskevat vaatimukset edellyttävät EHTY:n perustamissopimuksen nojalla annettujen aineellisten säännösten soveltamista tosiseikkoihin, jotka kuuluvat kyseisten säännösten aineelliseen ja ajalliseen soveltamisalaan. Tästä on todettava, että kun on kyse päätöksestä, jolla määrätään sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisesta, nullum crimen, nulla poena sine lege -periaate ei edellytä, että asianomainen toimi oli lainvastainen paitsi sen tekohetkellä myös muodollisen seuraamuksen määräämishetkellä. (ks. 140, 141 ja 143‐145 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 150, 151, 162, 210 ja 220 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 156–160 ja 167 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 163–166, 178, 181 ja 269 kohta)

Kun on kyse komission hallinnollisista menettelyistä kilpailuoikeuden alalla, unionin oikeusjärjestyksessä hallinnollisissa menettelyissä annettujen takeiden noudattamisella on erityinen merkitys, kun asianomaisella toimielimellä on harkintavaltaa. Näiden takeiden noudattaminen vahvistetaan myös asetuksella N:o 1/2003. Näihin takeisiin kuuluu muun muassa toimivaltaisen toimielimen velvollisuus tutkia huolellisesti ja puolueettomasti kaikki sen käsiteltävänä olevan tapauksen kannalta merkitykselliset seikat. Todisteita on lisäksi arvioitava kokonaisuutena ottaen huomioon kaikki asiaan vaikuttavat merkitykselliset seikat. (ks. 184–187 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 197, 223 ja 226 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 201 kohta)

EY 81 artiklan – ja analogisesti HT 65 artiklan – rikkominen voi perustua paitsi yksittäiseen toimenpiteeseen myös useiden toimenpiteiden kokonaisuuteen taikka jatkuvaan toimintaan. Tämän osalta tuotteen perushinnan ja maksuaikojen vahvistamiseen liittyvä toiminta ilmenee yhden ja saman suunnitelman, joka koskee sovitun vähimmäishinnan vahvistamista, soveltamisena vaiheittain, koska kukin yksittäinen toiminta konkretisoituu yksityiskohtaisin säännöin, jotka ajan mittaan muistuttavat enemmän tai vähemmän toisiaan ja joiden mukaan sovittu vähimmäishinta vahvistetaan. Se, että samalla tavalla toimittiin perushintojen, lisämaksujen, maksuaikojen sekä tuotannon tai myynnin valvonnan tai rajoittamisen alalla monien vuosien ajan ja että on lisäksi olemassa todisteita yhdenmukaistetun toiminnan valvontaa koskevista kokouksista, osoittaa, että tilannetta markkinoilla valvottiin jatkuvasti ja että uusia aloitteita tehtiin, kun kartelliin osallistuneet yritykset katsoivat tämän tarpeelliseksi, joten kyseinen toiminta ei voinut olla lyhytaikaista. (ks. 211–213 kohta)

Jokaisen yrityksen on vahvistettava hinnastoissa esiintyvät hinnat itsenäisesti ja ilman yritysten välistä hiljaistakaan sopimusta. Tästä seuraa, että kun kilpailevat yritykset toimivat tavanomaisen yhteistoiminnan puitteissa jatkuvasti siten, että pyritään poistamaan sekä sopimuksin että yhdenmukaistetuin menettelytavoin epävarmuus, joka koskee erityisesti niiden markkinoilla soveltamia kokoon perustuvia lisämaksuja, kyseinen toiminta muodostaa HT 65 artiklassa tarkoitetun kielletyn kartellin. (ks. 231 ja 232 kohta)

Koska komission päätös, jolla todetaan EHTY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen rikkominen ja määrätään seuraamuksia, kumottiin siksi, että HT 65 artiklan 4 ja 5 kohdan voimassaolo oli päättynyt, ja koska komissio ei näin ollen voinut enää perustaa toimivaltaa kyseisiin määräyksiin, joiden voimassaolo oli päättynyt kyseisen päätöksen tekohetkellä, tuomion, jolla kyseinen päätös kumottiin, täytäntöönpano merkitsi sitä, että komission oli aloitettava menettely uudelleen juuri siitä vaiheesta, jossa lainvastaisuus tapahtui, eli kumotun päätöksen tekohetkestä. Komission velvollisuutena ei näin ollen ollut lähettää kantajalle uutta väitetiedoksiantoa puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen periaatteen nojalla. (ks. 277 ja 280 kohta)

Ks. tuomion teksti. (ks. 285–288 kohta)

Asetuksen N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdalla vahvistetulla sakon kymmenen prosentin enimmäismäärällä sen yrityksen edellisen tilikauden liikevaihdosta, jolle on määrätty sakko kilpailusääntöjen rikkomisesta, pyritään muun muassa suojelemaan yrityksiä liian suurelta sakolta, joka voisi tuhota niiden talouden ytimen. Enimmäismäärä ei näin ollen liity rikkomisten, joista on määrätty seuraamus, tapahtumisen ajanjaksoon, joka voi olla päättynyt jo useita vuosia aikaisemmin sakon määräämisen ajankohtana, vaan tätä ajankohtaa lähellä olevaan ajanjaksoon. Jos useamman adressaatin katsotaan muodostavan yhdessä yrityksen, joka on kilpailunsääntöjen rikkomisesta vastuussa oleva taloudellinen yksikkö, ajankohtana, jolloin päätös on tehty, enimmäismäärä voidaan laskea kyseisen yrityksen kokonaisliikevaihdon perusteella, mikä tarkoittaa kaikkia sen muodostavia osia yhteenlaskettuna. Jos sen sijaan tämä taloudellinen kokonaisuus on tämän jälkeen hajonnut, kukin niistä yrityksistä, joille päätös on osoitettu, on oikeutettu siihen, että asianomaista enimmäismäärää sovelletaan kuhunkin erikseen. Tästä seuraa, että jollei osoiteta, että yritys ja konserni, jolle sakko oli määrätty, ovat taloudellinen kokonaisuus, ja jos kyseinen yritys on sakon määräämishetkellä selvitystilassa eikä sillä näin ollen ole liikevaihtoa, sille ei voida määrätä sakkoa. Tästä on todettava, että pelkästään sillä, että yrityksen omistavat henkilöt ovat myös edustettuina sen hallituksessa ilman enemmistöä, ei voida oikeuttaa sitä, että katsotaan, että kyseisillä jäsenillä on edelleen ratkaiseva vaikutus kyseiseen yritykseen sakon määräämishetkellä. Myöskään lehdistötiedote, jossa mainitaan näiden jäsenten ja konsernin välinen strateginen kumppanuus, ei riitä osoittamaan sitä, että päätöksen, jolla sakko määrättiin, tekohetkellä näillä jäsenillä oli ratkaiseva vaikutus konserniin. Kahden yhtiön välisen taloudellisen kokonaisuuden olemassaolo ei myöskään voi perustua siihen seikkaan erikseen tarkasteltuna, että toisen kotipaikka vastasi toisen hallinnollista toimipaikkaa. (ks. 307, 308, 317, 318, 321 ja 324 kohta)