Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehtyä asiakirjaa on tulkittava siten, että sen 2 artiklan nojalla asetuksen N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen N:o 753/2002 säännökset kuuluvat erottamattomasti 1.4.2004 olemassa olleeseen yhteisön säännöstöön sikäli kuin niillä kielletään käyttämästä sanaa ”Tocai” tiettyjen italialaisten määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien kuvauksessa ja tarjontamuodossa 31.3.2007 päättyvän siirtymäkauden jälkeen, ja niitä on sovellettu edelleen mainitun päivämäärän jälkeen niiden tultua sisällytetyiksi asetuksen N:o 753/2002 muuttamisesta annettuun asetukseen N:o 1429/2004, ja kun otetaan huomioon, että tämä kielto perustuu alun perin EY:n ja Unkarin väliseen viinien nimityksiä koskevaan sopimukseen.

Antaessaan asetusten N:o 753/2002 ja N:o 1429/2004 säännökset, jotka koskevat edellä mainittua kieltoa, komissio on ainoastaan luetteloinut säännöksen, josta on jo määrätty kahdenvälisessä sopimuksessa, eli EY:n ja Unkarin välisessä viinien nimityksiä koskevassa sopimuksessa, ja joka on sittemmin sisällytetty yhteisön säännöstönä liittymisasiakirjaan.

Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen N:o 1493/1999 53 artikla muodostaa riittävän oikeudellisen perustan, jotta komissio voi antaa asetuksen N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen N:o 753/2002 säännökset, jotka toistetaan asetuksessa N:o 1429/2004 ja joilla kielletään käyttämästä sanaa ”Tocai” tiettyjen italialaisten määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien kuvauksessa ja tarjontamuodossa 31.3.2007 päättyvän siirtymäkauden jälkeen.

Maantieteelliselle merkinnälle annettava etusija suhteessa sitä muistuttavaan viiniköynnöslajikkeen nimeen on sopusoinnussa asetuksen N:o 753/2002 19 artiklan säännösten muodostaman kokonaisuuden ja kyseisen artiklan systematiikan kanssa, sillä mainitun artiklan mukaan viiniköynnöslajikkeen nimeä ei voida mainita viinin päällysmerkinnässä, jos se sisältää maantieteellisen merkinnän, jota käytetään kuvaamaan tma-laatuviiniä. Tällaisen nimen käyttökielto on näin ollen pääsääntö. Tällaisen nimen käyttö on sallittua vain edellä mainitusta säännöstä poiketen ja tällöinkin ainoastaan asetuksen N:o 753/2002 voimaan tullessa voimassa olevien kansallisten ja yhteisön edellytysten mukaisesti.

Nämä säännökset perustuvat nimittäin alun perin kahdenväliseen sopimukseen. Samankaltaisia toimenpiteitä sisältyy useisiin kahdenvälisiin viinikauppasopimuksiin, joita yhteisö on tehnyt kolmansien valtioiden kanssa. Kyse on vähitellen toteutetuista toimenpiteistä kyseisten tuotteiden kaupassa esiin nousevien viinien nimityksiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.

EY 34 artiklan 2 kohdan toinen alakohta ei ole esteenä asetuksen N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen N:o 753/2002 säännöksille, jotka toistetaan asetuksessa N:o 1429/2004 ja joilla kielletään käyttämästä sanaa ”Tocai” tiettyjen italialaisten määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien (tma-laatuviinit) kuvauksessa ja tarjontamuodossa 31.3.2007 päättyvän siirtymäkauden jälkeen.

Asetuksen N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetun asetuksen N:o 753/2002 19 artiklan 2 kohtaa, jossa säädetään, että viiniköynnöslajikkeen nimi, joka sisältää maantieteellisen merkinnän, jota käytetään kuvaamaan määritetyillä alueilla tuotettua laatuviiniä (tma-laatuviini), voidaan poikkeuksellisesti ja tietyin edellytyksin mainita viinin päällysmerkinnässä, on tulkittava siten, että se ei ole esteenä asetuksen N:o 753/2002 säännöksille, jotka toistetaan asetuksessa N:o 1429/2004 ja joilla kielletään käyttämästä sanaa ”Tocai” tiettyjen italialaisten tma-laatuviinien kuvauksessa ja tarjontamuodossa 31.3.2007 päättyvän siirtymäkauden jälkeen.

Viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen N:o 1493/1999 50 artiklaa on tulkittava siten, että sovellettaessa Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyllä päätöksellä 94/800 hyväksytyn Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamissopimuksen liitteessä 1 C olevan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimus) 23 ja 24 artiklan määräyksiä ja erityisesti saman sopimuksen 24 artiklan 6 kohdassa olevia määräyksiä nämä määräykset eivät ole esteenä senkaltaisten toimenpiteiden toteuttamiselle, joista säädetään asetuksen N:o 1493/1999 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen viinituotteiden kuvauksen, nimityksen, tarjontamuodon ja suojauksen osalta annetussa asetuksessa N:o 753/2002 ja jotka toistetaan asetuksessa N:o 1429/2004 ja joilla kielletään käyttämästä sanaa ”Tocai” tiettyjen italialaisten määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien kuvauksessa ja tarjontamuodossa 31.3.2007 päättyvän siirtymäkauden jälkeen.

TRIPS-sopimuksen edellä mainitussa 24 artiklan 6 kohdassa, jolla mahdollistetaan muun muassa se, että yhteisö WTO:n jäsenenä soveltaa tämän sopimuksen määräyksiä toisen WTO:n jäsenen maantieteellisen merkinnän osalta viinituotteisiin, joihin liittyvä merkintä on identtinen sellaisen termin kanssa, joka on arkikäytössä sellaisen viinirypälelajikkeen nimenä, jota esiintyy jäsenvaltion alueella WTO-sopimuksen voimaantulopäivänä, nimittäin määrätään yhteisön mahdollisuudesta, ei velvollisuudesta, myöntää suoja yhteisön viinirypäle- tai viiniköynnöslajikkeelle erityisesti silloin, kun se on homonyyminen kolmannesta maasta peräisin olevaan viiniin liittyvän maantieteellisen merkinnän kanssa.

(ks. 101–103 kohta ja tuomiolauselman 5 kohta)