Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Laiminlyöntikanne - Määräajat - Määräaikojen ehdottomuus - Mahdollisuutta vedota perusteltuun luottamukseen, jonka väitetään syntyneen komission toteamusten tai kannanottojen perusteella, ei ole

(EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan toinen kohta (josta on tullut EY 232 artiklan toinen kohta))

2 Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Kannekelpoisten toimien käsite - Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia - Kilpailusääntöjen soveltamista koskeva hallinnollinen menettely - Se, että komissio ei ryhdy toimiin asiakirjapyynnön johdosta, ei ole kannekelpoinen toimi

(EY:n perustamissopimuksen 173 artikla (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla); neuvoston asetus N:o 17; komission asetus N:o 99/63)

3 Oikeudenkäyntimenettely - Kannekirjelmä - Muotovaatimukset - Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti - Yhteenveto kanneperusteista - Yhteisöjen toimielimen aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskeva kanne

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

1 Koska kanteen nostamisen määräajat ovat ehdottomia eivätkä ne ole tuomioistuimen tai asianosaisten määräysvallassa, asianomainen ei voi vedota luottamuksensuojaan siinä tarkoituksessa, että perustamissopimuksen 175 artiklan toista kohtaa (josta on tullut EY 232 artiklan toinen kohta) ei sovellettaisi, vetoamalla yhteyksiinsä, joita sillä on ollut komissioon toimintakehotuksen esittämisen jälkeen. Toteamuksilla, jotka komissio on esittänyt kantajan kanssa käymässään kirjeenvaihdossa, tai kyseisen toimielimen julkisilla kannanotoilla ei voi olla vaikutusta laiminlyöntikanteen tutkittavaksi ottamiseen.

2 Perustamissopimuksen 173 artiklassa (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla) tarkoitettuja kannekelpoisia toimia tai päätöksiä ovat sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi. Pelkällä toimielimen toimimattomuudella ei voi olla tällaisia vaikutuksia, ellei tällaisesta vaikutuksesta säädetä nimenomaisesti yhteisön oikeussäännössä.

Kun ei ole olemassa tällaisia nimenomaisia oikeussääntöjä, joissa säädettäisiin määräajasta, jonka päättyessä implisiittisen päätöksen on katsottava syntyneen, ja joissa määriteltäisiin tämän päätöksen sisältö, toimielimen toimimattomuutta ei voida rinnastaa päätökseen, koska muussa tapauksessa vaarannettaisiin perustamissopimuksella käyttöön otettu oikeussuojakeinojen järjestelmä.

Kilpailusääntöjen soveltamismenettelyn osalta asetuksessa N:o 17 ja asetuksessa N:o 99/63 ei säädetä siitä, että se, että komissio ei vastaa asiakirjapyyntöön, vastaisi päätöstä, joten kannekelpoisena toimena ei voida pitää sitä, että komissio jättää vastaamatta tällaiseen pyyntöön.

3 EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan kanteessa on mainittava oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto seikoista, joihin kanne perustuu. Tämän maininnan on oltava riittävän selvä ja täsmällinen, jotta vastaaja voi valmistella puolustuksensa ja jotta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi antaa asiassa ratkaisun tarvittaessa ilman täydentäviä tietoja. Jotta oikeusvarmuuden ja hyvän oikeudenkäytön vaatimusten toteutuminen taattaisiin, kanne voidaan ottaa tutkittavaksi vain, jos olennaiset tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joihin kanne perustuu, käyvät ainakin pääpiirteittäin mutta samalla johdonmukaisesti ja ymmärrettävästi ilmi itse kannekirjelmästä.

Näiden vaatimusten täyttämiseksi kannekirjelmässä, jolla pyritään saamaan korvaus yhteisön toimielimen aiheuttamista vahingoista, on mainittava seikat, joiden perusteella voidaan tunnistaa kantajan moittima toimielimen toiminta, syyt, joiden takia kantaja arvioi, että toiminnan ja väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys, ja vahinko, jonka kantaja väittää kärsineensä, ja tämän vahingon laatu ja laajuus.