Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus – Arviointiperusteet – Moniosainen tavaramerkki

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

3. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus – Merkityssisällön erojen kyky neutralisoida ulkoasun ja lausuntatavan samankaltaisuudet

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

4. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Merkkien samankaltaisten tai erilaisten osien painoarvo – Merkkeihin itseensä liittyvien ominaisuuksien tai tavaroiden ja palvelujen markkinointiolosuhteiden huomioon ottaminen

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

1. Eurooppalaiselle keskivertokuluttajalle on olemassa yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu sekaannusvaara kuviomerkin – joka esittää kyljellään makaavaa kolmiota, jonka yläosassa on yhtäältä harmaalla alustalla oleva kolmio, jossa taas on kierteinen kuvio, ja kolmion alapuolelle on kirjoitettu mustalle pohjalle suurin kultaisin kirjaimin sana ”artesa”, ja kuvan alaosassa toisaalta ilmaisu ”napa valley”, joka on myös kirjoitettu mustalle pohjalle suurin kultaisin kirjaimin – jonka rekisteröintiä yhteisön tavaramerkiksi haetaan ”Napa Valleyssa (Yhdysvaltojen Kaliforniassa) tuotetuille ja pullotetuille viineille”, jotka kuuluvat Nizzan sopimuksen mukaiseen luokkaan 33, ja kuviomerkin – joka esittää musta-valkoista kentauria ja ratsastajaa, ja nämä kaksi hahmoa kannattelevat tankoa, jonka kummastakin päästä roikkuu amfora, ja piirroksen alapuolelle on kirjoitettu isoin kirjaimin sana ”arteso” – joka on aiemmin rekisteröity yhteisön tavaramerkiksi ”alkoholijuomille (paitsi oluet)”, jotka kuuluvat samaan luokkaan, välillä.

Näiden kahden tavaramerkin kattamat kyseiset tavarat eli viinit ovat nimittäin samanlaiset ja merkit ovat lausuntatavaltaan hyvin samankaltaisia ja ulkoasultaan vähäisessä määrin samankaltaisia. Näin ollen kun otetaan huomioon kuluttajien tapa kuvata kyseisiä tavaroita ja tunnistaa ne tavarat yksilöivän sanaosan avulla ja näin ollen lausuntatavan samankaltaisuudelle annettava erityinen merkitys, kyseisten merkkien välillä on sekaannusvaara, ja näin on, vaikka yleisö katsoisi, että kyseisiä tuotteita valmistetaan eri paikoissa.

(ks. 30, 40 ja 62–64 kohta)

2. Kun tutkitaan yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sekaannusvaaran olemassaoloa, kahden tavaramerkin välisen samankaltaisuuden arviointia ei voida rajoittaa siihen, että huomioon otettaisiin ainoastaan yksi moniosaisen tavaramerkin osatekijöistä ja että sitä verrattaisiin toiseen tavaramerkkiin. Tällainen vertailu on sitä vastoin syytä suorittaa tarkastelemalla kutakin kyseessä olevaa tavaramerkkiä yhtenä kokonaisuutena, mikä ei sulje pois sitä, että kokonaisvaikutelmaa, joka moniosaisesta tavaramerkistä jää asianomaisen yleisön muistiin, voi joissain olosuhteissa hallita yksi tai useampi tavaramerkin osatekijöistä. Ainoastaan silloin, kun kaikki muut tavaramerkin osatekijät jäävät merkityksettömiksi, samankaltaisuutta voidaan arvioida yksin hallitsevan osatekijän perusteella. Asia voi olla näin muun muassa silloin, kun kyseinen osatekijä pystyy yksin hallitsemaan asianomaisen yleisön muistiin jäävää tavaramerkkiä koskevaa mielikuvaa siten, että kaikki muut tavaramerkin osatekijät jäävät merkityksettömiksi tavaramerkin luomassa kokonaisvaikutelmassa.

Moniosaisen tavaramerkin yhden tai useamman tietyn osatekijän hallitsevaa luonnetta arvioitaessa täytyy erityisesti ottaa huomioon jokaisen osatekijän ominaisuudet vertaamalla niitä muiden osatekijöiden ominaisuuksiin. Lisäksi voidaan täydentävästi ottaa huomioon eri osatekijöiden suhteellinen asema moniosaisen merkin ulkomuodossa.

Merkin koostumisesta samalla kertaa sekä kuvio- että sanaosista ei automaattisesti seuraa, että sanaosa on aina katsottava hallitsevaksi. Kun nimittäin on kyse moniosaisesta tavaramerkistä, kuvio-osa voi saada samanveroisen aseman sanaosaan nähden.

Yksin sen seikan, että kyseiset kaksi tavaramerkkiä sisältävät samankaltaisia sanaosia, perusteella ei voida katsoa, että kyseiset merkit ovat ulkoasultaan samankaltaisia. Se, että merkeissä on ulkomuodoltaan erikoisia kuvio-osia, voi aiheuttaa sen, että kustakin merkistä saatava kokonaisvaikutelma on erilainen.

(ks. 32, 35, 37 ja 43 kohta)

3. Kun arvioidaan yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua sekaannusvaaraa, merkityssisällön erot voivat neutralisoida ulkoasun ja lausuntatavan samankaltaisuudet, jos ainakin yhdellä kyseessä olevista tavaramerkeistä on kohdeyleisölle selkeä ja erityinen merkitys siten, että tämä yleisö kykenee ymmärtämään sen välittömästi.

(ks. 51 kohta)

4. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa sekaannusvaaran kokonaisarvioinnissa kyseisten merkkien ulkoasulla, lausuntatavalla tai merkityssisällöllä ei aina ole samaa painoarvoa, ja näin ollen on syytä analysoida objektiivisia olosuhteita, joissa tavaramerkit voivat esiintyä markkinoilla.

Kyseisten merkkien samankaltaisten tai erilaisten osatekijöiden merkitys voi nimittäin riippua erityisesti merkkeihin itseensä liittyvistä ominaisuuksista tai kyseisten merkkien kattamien tavaroiden tai palveluiden markkinointiolosuhteista. Jos kyseisten tavaramerkkien kattamia tavaroita myydään normaalisti kaupoissa, joissa kuluttaja valitsee tuotteen itse, jolloin hänen täytyy luottaa lähinnä tuotteeseen merkityn tavaramerkin kuvaan, merkkien ulkoasun samankaltaisuuden merkitys on pääsääntöisesti suurempi. Jos puolestaan tavaraa myydään etenkin suulliseen ilmaukseen perustuvin argumentein, merkkien lausuntatavan samankaltaisuudella on normaalisti enemmän painoarvoa.

Viinialalla näiden tavaroiden kuluttajilla on tapana kuvata viinejä ja tunnistaa ne viinit yksilöivän sanaosan mukaan erityisesti baareissa ja ravintoloissa, joissa viinejä tilataan suullisesti, kun niiden nimi on nähty listalla. Näin ollen on kiinnitettävä erityistä huomiota kyseisten merkkien lausuntatapojen samankaltaisuuteen.

(ks. 60–62 kohta)