Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (kolmas jaosto) 16 päivänä heinäkuuta 1998. - N vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Muutoksenhaku - Kurinpitojärjestelmä - Viraltapano. - Asia C-252/97.



Oikeustapauskokoelma 1998 sivu I-04871



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Asianmukaisesti esitettyjen todisteiden virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

2 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esitettyjen perusteiden ja väitteiden pelkkä toistaminen - Tutkittavaksi ottamisen edellytysten puuttuminen - Hylkääminen

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 49 ja 51 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 112 artiklan 1 kohdan c alakohta)

3 Euroopan yhteisöt - Toimielimet - Velvoitteet - Liikesalaisuuden suojaaminen - Laajuus - Kolmannen toimittamat tiedot - Tietolähteen nimettömyyden suojaaminen - Luottamuksellisten tietojen perusteella aloitetun kurinpitomenettelyn sääntöjenmukaisuus - Edellytykset

(EY:n perustamissopimuksen 214 artikla)

4 Henkilöstö - Kurinpitojärjestelmä - Kurinpitomenettely - Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklaa ei sovelleta

5 Henkilöstö - Kurinpitojärjestelmä - Seuraamus - Nimittävän viranomaisen harkintavalta - Tuomioistuinvalvonnan laajuus ja rajat

Tiivistelmä

6 Valitus voi EY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan ja EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan perustua vain oikeussääntöjen rikkomista koskeviin valitusperusteisiin, ei tosiseikkojen arviointiin.

Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on hahmottanut asian tosiasiaperustan tai arvioinut sitä, yhteisöjen tuomioistuin on perustamissopimuksen 168 a artiklan nojalla toimivaltainen pelkästään harjoittamaan tämän tosiasiaperustan oikeudellista luonnehdintaa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen sen pohjalta tekemiin oikeudellisiin johtopäätöksiin kohdistuvaa valvontaa. Yhteisöjen tuomioistuimella ei myöskään periaatteessa ole toimivaltaa tarkastaa sitä selvitystä, johon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asian tosiasiaperustaa hahmottaessaan tukeutunut. Silloin kun tämä selvitys on saatu asianmukaisesti ja kun yleisiä oikeusperiaatteita sekä todistustaakkaa ja todisteiden esittämistä koskevia menettelysääntöjä on noudatettu, ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä nimittäin on arvioida sille esitetyn selvityksen merkitystä todisteina.

7 EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisestä kohdasta ja yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 112 artiklan 1 kohdan c alakohdasta käy ilmi, että valituskirjelmässä on esitettävä täsmällisesti ne tuomion riidanalaiset kohdat, joiden kumoamista vaaditaan, sekä ne oikeudelliset perustelut, jotka erityisesti tukevat kyseistä vaatimusta.

Tätä edellytystä ei täytä sellainen valitus, jossa pelkästään kerrataan tai toistetaan jo ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle esitetyt perustelut ja väitteet, mukaan lukien sellaiset perusteet ja väitteet, jotka perustuvat mainitun tuomioistuimen nimenomaisesti hylkäämiin seikkoihin; tällainen valitus merkitsee todellisuudessa sitä, että vaaditaan yksinkertaisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa nostetun kanteen käsittelyä uudelleen, mikä EY:n tuomioistuimen perussäännön 49 artiklan mukaan ei kuulu viimeksi mainitun toimivaltaan.

8 Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EY:n perustamissopimuksen 214 artiklassa - jossa yhteisön toimielinten jäsenet ja edustajat velvoitetaan olemaan ilmaisematta salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja - on kysymys yleisestä periaatteesta, jota sovelletaan myös luonnollisten henkilöiden toimittamiin tietoihin, jos nämä tiedot ovat luonteeltaan luottamuksellisia.

Jos tiedot on toimitettu täysin vapaaehtoisesti, mutta niiden antamisen yhteydessä on esitetty pyyntö, että tietoja käsiteltäisiin luottamuksellisesti tietolähteen nimettömyyden suojelemiseksi, toimielin, joka päättää ottaa vastaan nämä tiedot, on velvollinen noudattamaan tällaista ehtoa. Lisäksi sellaisten tietojen perusteella, joiden alkuperää ei paljasteta, aloitettu menettely on sääntöjenmukainen silloin kun asianomaisen henkilön mahdollisuuksiin esittää kantansa tosiseikkojen totuudenmukaisuudesta ja sisällöstä tai toimitetuista asiakirjoista taikka komission niistä tekemistä päätelmistä ei vaikuteta.

9 Virkamiesten kurinpitojärjestelmän osalta komissiossa käytävä menettely ei ole oikeudenkäyntimenettelyä vaan hallintomenettelyä, joten komissiota ei voida pitää ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuna "tuomioistuimena".

10 Sen jälkeen kun virkamiestä vastaan esitetyn väitteen tosiseikkojen paikkansapitävyys on näytetty toteen, tarkoituksenmukaisen seuraamuksen valinta kuuluu nimittävälle viranomaiselle, eivätkä yhteisöjen tuomioistuimet voi arvostella valintaa, ellei kyse ole ilmeisestä virheestä tai harkintavallan väärinkäytöstä.