Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kilpailu – Yrityskeskittymät – Komission suorittama tutkinta – Taloudellisten seikkojen arviointi – Konglomeraattityyppinen yrityskeskittymä – Harkintavalta – Tuomioistuinvalvonnan rajat

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artikla)

2. Kilpailu – Yrityskeskittymät – Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi – Konglomeraattityyppinen yrityskeskittymä – Pitäviin todisteisiin pohjautuvan täsmällisen ennusteen esittäminen

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

3. Kilpailu – Yrityskeskittymät – Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi – Konglomeraattityyppinen yrityskeskittymä – Odotettavissa olevan kilpailunvastaisen käyttäytymisen, jolla voi olla vipuvaikutus, ottaminen huomioon – Sallittavuus – Komissiolla ei ole velvollisuutta arvioida tällaisen käyttäytymisen todennäköisyyttä yrityksen omaksumaan kilpailukäyttäytymiseen liittyvien riskien kannalta

(EY 82 artikla; neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta)

4. Kilpailu – Yrityskeskittymät – Komission suorittama tutkinta – Asianomaisten yritysten sitoumukset, jotka tekevät ilmoitetun järjestelyn yhteismarkkinoille soveltuvaksi – Sekä käyttäytymiseen liittyvien että rakenteellisten sitoumusten ottaminen huomioon

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohta sekä 8 artiklan 2 kohta)

5. Kilpailu – Yrityskeskittymät – Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi – Määräävää markkina-asemaa vahvistavan potentiaalisen kilpailun poistamisen tai merkittävän vähentämisen huomioon ottamisen sallittavuus – Komission velvollisuus osoittaa väitetty vahvistuminen – Sellaisen pelkän toteamuksen riittämättömyys, jonka mukaan ostajayrityksellä on erittäin selvä määräävä asema

(Neuvoston asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 1, 2 ja 3 kohta)

Tiivistelmä

1. Yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 aineellisissa säännöksissä ja erityisesti sen 2 artiklassa komissiolle annetaan tietty harkintavalta erityisesti taloudellisten seikkojen arvioinnissa. Näin ollen harkintavallan käytön tuomioistuinvalvonnassa, jolla on olennainen merkitys keskittymiä koskevien säännösten täsmentämisessä, on otettava huomioon se harkintavalta, joka komissiolle annetaan keskittymiä koskevissa taloudellisluonteisissa oikeussäännöissä.

Vaikka yhteisöjen tuomioistuin tunnustaa komissiolla olevan harkintavaltaa taloudellisissa asioissa, se ei tarkoita sitä, että yhteisöjen tuomioistuinten on pidättäydyttävä valvomasta sitä, miten komissio on tulkinnut taloudellisluonteisia seikkoja. Yhteisöjen tuomioistuinten on paitsi muun muassa tutkittava esitettyjen todisteiden aineellinen paikkansapitävyys, luotettavuus ja johdonmukaisuus myös tarkistettava, muodostavatko nämä todisteet merkityksellisten seikkojen kokonaisuuden, joka on otettava huomioon monitahoisen tilanteen arvioinnissa, ja voivatko kyseiset todisteet tukea päätelmiä, jotka niistä on tehty. Tällainen valvonta on sitäkin tärkeämpää silloin, kun kyse on ennusteesta, jota edellytetään tarkasteltaessa keskittymähanketta, jolla on konglomeraattivaikutus.

(ks. 38 ja 39 kohta)

2. Sellaiset ennusteet, joita tarvitaan keskittymien valvonnassa, on tehtävä erittäin huolellisesti, sillä kyse ei ole menneiden tapahtumien tutkimisesta, joiden osalta on usein käytettävissä monia seikkoja, joiden perusteella tapahtumien syyt voidaan ymmärtää, eikä liioin nykyisten tapahtumien tutkimisesta, vaan kyse on niiden tapahtumien ennustamisesta, jotka sattuvat tulevaisuudessa suuremmalla tai pienemmällä todennäköisyydellä, jos ei tehdä päätöstä, jolla suunniteltu keskittymä kielletään tai sen ehtoja täsmennetään.

Ennusteessa tutkitaan siis sitä, miltä osin keskittymä voisi muuttaa niitä tekijöitä, joiden perusteella kilpailun tila tietyillä markkinoilla määräytyy, jotta voitaisiin tutkia, onko tästä seurauksena olennainen este tehokkaalle kilpailulle. Tällainen ennuste edellyttää erilaisten syy-seuraus-ketjujen hahmottamista, jotta voidaan hyväksyä ne, joiden todennäköisyys on suurin.

Konglomeraattityyppisen yrityskeskittymän tarkasteleminen on ennuste, jossa tulevaisuuteen ulottuvan ajanjakson huomioon ottaminen ja toisaalta vipuvaikutus, joka on edellytyksenä sille, että tehokkaalle kilpailulle syntyy olennainen este, merkitsevät sitä, että syy-seuraus-ketjut ovat vaikeasti havaittavissa, epävarmoja ja vaikeasti osoitettavissa. Niiden todisteiden laatu, jotka komissio esittää osoittaakseen sellaisen päätöksen tarpeellisuuden, jossa yrityskeskittymä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, on tässä yhteydessä erityisen tärkeä, sillä näiden todisteiden on tuettava komission arvioita, joiden mukaan ilman tällaisen päätöksen tekemistä taloudellista kehitystä koskeva skenaario, johon kyseinen toimielin nojautuu, on uskottava.

(ks. 42–44 kohta)

3. Kun komissio tarkastelee konglomeraattityyppisen yrityskeskittymän vaikutuksia, mahdollisen vipuvaikutuksen aiheuttavaan kilpailunvastaiseen käyttäytymiseen ryhtymisen todennäköisyyttä on tutkittava kokonaisvaltaisesti, eli ottamalla huomioon sekä tällaisten menettelytapojen toteuttamista edistävät tekijät että seikat, jotka voivat vähentää näiden edistävien tekijöiden vaikutusta tai jopa poistaa sen, mukaan lukien kyseisten menettelytapojen mahdollinen lainvastaisuus.

On kuitenkin yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 tarkoituksen eli määräävän aseman syntymisen tai vahvistamisen ehkäisemisen vastaista edellyttää, että komission olisi tutkittava kunkin keskittymähankkeen osalta, missä määrin kilpailunvastaisiin menettelytapoihin ryhtymistä edistävien tekijöiden vaikutusta pienentää tai ne jopa poistaa kyseisten menettelytapojen lainvastaisuus, niiden paljastumisen todennäköisyys, sekä yhteisön että kansallisen tason toimivaltaisten viranomaisten valvonta ja niistä mahdollisesti seuraavat seuraamukset.

Tämänkaltainen tarkastelu velvoittaa nimittäin sovellettavissa olevien eri oikeusjärjestysten säännösten ja kyseisissä oikeusjärjestyksissä harjoitetun seuraamuspolitiikan tyhjentävään ja yksityiskohtaiseen tutkimiseen. Ollakseen hyödyllinen tällainen tarkastelu edellyttää sitä paitsi korkeaa todennäköisyysastetta niiltä seikoilta, joiden katsotaan voivan olla moitittavia sen takia, että ne ovat osa kilpailunvastaista käyttäytymistä.

Tästä johtuu, että keskittymähanketta arvioitaessa tarkastelu, jolla pyritään osoittamaan EY 82 artiklan todennäköinen rikkominen ja varmistumaan siitä, että tällä rikkomisella on useissa oikeusjärjestyksissä seuraamuksia, on liian spekulatiivinen, eikä se anna komissiolle mahdollisuutta perustaa arviointiaan kaikkiin merkityksellisiin tosiseikkoihin sen tutkimiseksi, tukevatko kyseiset tosiseikat kuvausta vipuvaikutuksen kaltaisesta taloudellista kehitystä koskevasta skenaariosta.

(ks. 74–77 kohta)

4. Asianomaisten yritysten ehdottamien sellaisten sitoumusten osalta, joilla tehdään ilmoitettu yrityskeskittymä yhteismarkkinoille soveltuvaksi, periaate on se, että niiden on oltava sellaisia, että komissio voi niiden vuoksi katsoa, että keskittymä ei luo eikä vahvista määräävää asemaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tästä periaatteesta on pääteltävissä, että merkitystä ei ole sillä, voidaanko ehdotettua sitoumusta pitää käyttäytymiseen liittyvänä vai rakenteellisena, ja että ei voida automaattisesti sulkea pois sitä, että määräävän aseman syntyminen ja vahvistuminen voitaisiin estää myös ensi näkemältä käyttäytymiseen liittyvillä sitoumuksilla, kuten tavaramerkin käyttämättä jättämisellä tietyksi aikaa tai sellaisen mahdollisuuden antamisella, että kilpailijat saavat käyttää keskittymän tuloksena syntyvän yrityksen tuotantokapasiteettia, tai yleisemmin mahdollisuudella käyttää olennaista infrastruktuuria syrjimättömillä edellytyksillä.

(ks. 86 kohta)

5. Yrityskeskittymien valvonnasta annetun asetuksen N:o 4064/89 2 artiklan 1 kohdasta ilmenee, että arvioidessaan yrityskeskittymän soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa huomioon useita seikkoja, kuten kyseessä olevien markkinoiden rakenteen, yritysten todellisen ja mahdollisen kilpailun, keskittymään osallistuvien yritysten aseman ja niiden taloudellisen ja rahoituksellisen vahvuuden, tavarantoimittajien ja käyttäjien käytettävissä olevat valintamahdollisuudet, markkinoillepääsyn esteet sekä tarjonnan ja kysynnän kehityksen.

Vaikka näin ollen se, että ostajayrityksellä on jo erittäin selvä määräävä asema asianomaisilla markkinoilla, onkin tärkeä seikka, se ei ole riittävä perustelu sille päätelmälle, että tämän yrityksen kohtaaman potentiaalisen kilpailun vähentyminen vahvistaa sen asemaa.

Potentiaalinen kilpailu, jota korvaavien tuotteiden valmistaja edustaa kyseessä olevien markkinoiden yhdellä osa-alueella, on nimittäin vain yksi niistä kaikista seikoista, jotka on otettava huomioon sen arvioimiseksi, onko olemassa vaara, että määräävä asema vahvistuu keskittymän vaikutuksesta. Tältä osin ei voida sulkea pois sitä, että tämän potentiaalisen kilpailun vähentyminen korvautuu muilla seikoilla, jolloin sen yrityksen kilpailuasema, jolla jo on määräävä asema, säilyy muuttumattomana.

(ks. 125–127 kohta)