Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Väliaikainen oikeussuoja – Välitoimet – Myöntämisen edellytykset – Kiireellisyys – Fumus boni juris – Kumulatiiviset edellytykset – Kaikkien kysymyksessä olevien intressien vertailu

(EY 243 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

2. Väliaikainen oikeussuoja – Täytäntöönpanon lykkääminen – Julkisia hankintoja koskevan päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen

(EY 242 artikla)

3. Väliaikainen oikeussuoja – Täytäntöönpanon lykkääminen – Julkisia hankintoja koskevan päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen

(EY 242 artikla)

4. Väliaikainen oikeussuoja – Täytäntöönpanon lykkääminen – Julkisia hankintoja koskevan päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen

(EY 242 artikla)

Tiivistelmä

1. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohdassa määrätään, että välitoimihakemuksissa on ilmoitettava oikeudenkäynnin kohde ja seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaadittujen välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua (fumus boni juris). Nämä edellytykset ovat kumulatiivisia, joten välitoimihakemus on hylättävä, jos jokin niistä ei täyty. Välitoimista päättävän tuomarin on myös tilanteen vaatiessa vertailtava esillä olevia intressejä. Tässä kokonaisarvioinnissa välitoimista päättävällä tuomarilla on laaja harkintavalta, ja se voi asian ominaispiirteiden perusteella vapaasti päättää, miten ja millaisessa järjestyksessä se tutkii nämä erilaiset edellytykset, sillä yhteisön oikeudessa ei ole oikeussääntöä siitä, miten tuomioistuimen olisi arvioitava sitä, onko asiassa tarpeen määrätä välitoimia.

(ks. 26 ja 27 kohta)

2. Vaikka välitoimista päättävän tuomarin tehtävänä ei ole ottaa ennalta kantaa toimenpiteisiin, joita komissio voisi toteuttaa mahdollisen kumoamistuomion täytäntöön panemiseksi, yleinen periaate oikeudesta täyteen ja tehokkaaseen oikeussuojaan tarkoittaa kuitenkin sitä, että oikeussubjektien väliaikainen suoja voidaan varmistaa, jos se on välttämätöntä annettavan lopullisen päätöksen täyden tehokkuuden turvaamiseksi, jotta vältettäisiin aukko yhteisöjen tuomioistuinten takaamassa oikeussuojassa.

Kun kysymys on julkisen hankintasopimuksen tekemiseen liittyvästä välitoimimenettelystä, on tarkasteltava, voisiko kantajan väittämän vahingon korjata komission mahdollisen kumoamistuomion jälkeen järjestämällä uudella tarjouspyyntömenettelyllä, ja jos vastaus on kielteinen, on arvioitava, voitaisiinko kantajalle maksaa vahingonkorvaus.

(ks. 104, 105 ja 107 kohta)

3. Kun kantaja on menettänyt mahdollisuuden saada yhteisön tarjouskilpailumenettelyn kohteena oleva sopimus ja kun on erittäin vaikeaa tai jopa mahdotonta määrittää tämän mahdollisuuden arvoa ja siten arvioida riittävän tarkasti sen saamisen menettämisestä aiheutuvaa vahinkoa, tätä menettämistä voidaan pitää vahinkona, joka on hyvin vaikea korjata samanarvoisesti. Tilanne on tällainen myös silloin, kun käsiteltävänä olevan asian olosuhteet huomioon ottaen on erittäin vaikeaa määrittää kilpailuedun arvoa ja siten arvioida riittävän tarkasti sen saamisen mahdollisuuden menettämisestä aiheutuvaa vahinkoa.

(ks. 118 ja 127 kohta)

4. Mahdollisuuden menettäminen julkisen hankintasopimuksen saamiseen ja sen täytäntöönpanoon liittyy luonnostaan kyseessä olevan tarjouspyyntömenettelyn ulkopuolelle sulkemiseen, eikä voida katsoa, että se sinänsä olisi vakava vahinko riippumatta väitetyn erityisen vahingon vakavuuden konkreettisesta arvioinnista kussakin yksittäistapauksessa. Tämän vuoksi julkisen hankintasopimuksen tekemiseen liittyvässä menettelyssä se, että kantaja on menettänyt mahdollisuuden saada kyseinen sopimus ja panna se täytäntöön, on vakava vahinko sillä edellytyksellä, että kantaja on osoittanut oikeudellisesti riittävällä tavalla, että se olisi voinut saada riittävän merkittäviä etuja sopimuksen saamisesta ja täytäntöönpanosta tarjouspyyntömenettelyn yhteydessä.

Vaikka silloin, kun hakijana on yritys, aineellisluonteisen vahingon vakavuus on arvioitava ottaen huomioon erityisesti yrityksen koko, ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta arvioida vahingon vakavuutta muilla perusteilla, kuten yrityksen markkinaosuudelle tai kilpailuasemalle aiheutuvan haitan vakavuuden perusteella.

(ks. 131, 132, 134 ja 135 kohta)