17.

Näiden seikkojen perusteella ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin piti 6.11.2012 tekemässään välipäätöksessä asian käsittelyn lykkäämistä välttämättömänä esittääkseen unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Onko in house -hankintoja koskevan yhteisön doktriinin kanssa sopusoinnussa se, että julkinen sairaala antaa lakisääteistä sopimuksentekomenettelyä noudattamatta hankintasopimuksen toimivaltaansa kuuluvista sairaala-ateriapalveluista sellaiselle voittoa tavoittelemattomalle yhdistykselle, jonka jäsen se on ja jonka tarkoitus on julkisen palvelun tehtävän suorittaminen terveydenhuoltoalalla jäsenten tehokkuuden parantamiseksi, ja siirtää siten vastuun tätä alaa koskevista tehtävistään kyseiselle yhdistykselle, jos tämän yhdistyksen jäseniin voi sen sääntöjen mukaan kuulua julkisen sektorin yksiköiden lisäksi sosiaalisen sektorin yksiköitä ja jos hankinnan ratkaisemisen ajankohtana yhdistyksen 88 jäsenestä sosiaalisen sektorin toimijoihin kuului 23 sosiaalista yhteisvastuuta edistävää yksityistä laitosta, jotka kaikki olivat voittoa tavoittelemattomia ja joihin kuului hyväntekeväisyysjärjestöjä? 2) Voidaanko sopimuspuoleksi valitun katsoa olevan päätöksentekoa koskevassa alisteisessa asemassa julkisluonteisiin jäseniinsä niin, että viimeksi mainitut erikseen tai yhdessä käyttävät siihen vastaavaa määräysvaltaa kuin ne käyttävät omiin yksikköihinsä, jos sopimuspuoleksi valitun on sääntöjensä mukaan varmistettava, että äänioikeuksien enemmistö kuuluu jäsenille, jotka kuuluvat maan hallituksen terveydenhuoltoalasta vastaavan jäsenen alaisuuteen ja ovat hänen direktio-, valvonta- ja ohjausvaltansa alaisia, ja jos myös sopimuspuoleksi valitun toimijan hallituksen enemmistö koostuu julkisluonteisista jäsenistä? 3) Voidaanko ’vastaavaa määräysvaltaa’ koskevan edellytyksen katsoa täyttyvän in house ‑hankintoihin liittyvän yhteisön doktriinin perusteella, jos sopimuspuoleksi valittu kuuluu sääntöjensä mukaan maan hallituksen terveydenhuoltoalasta vastaavan sellaisen jäsenen ohjausvallan alaisuuteen, jolla on toimivalta nimetä sopimuspuoleksi valitun toimijan hallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, vahvistaa sopimuspuoleksi valitun toimijan kokousten päätökset sellaisista lainoista, joiden vuoksi nettovelkaantumisaste nousee vähintään 75 prosenttiin edellisenä tillikautena vahvistetusta omasta pääomasta, vahvistaa päätökset sääntömuutoksista, vahvistaa kokousten päätökset sopimuspuoleksi valitun purkamisesta sekä päättää omaisuudenjaosta purkamistilanteessa? 4) Voidaanko suhdetta julkisluonteisiin jäseniin määrittää siten, että kyse on pelkästään sisäisistä hankinnoista tai in house -hankinnoista sen perusteella, että sopimuspuoleksi valittu on suuri ja monitahoinen organisaatio, joka toimii koko Portugalin alueella, jonka jäseniä ovat pääasiassa Serviço National de Saúden yksiköt ja laitokset, mukaan lukien maan suurimmat sairaalat, jonka arvioitu liikevaihto on noin 90 miljoonaa euroa, jonka liiketoimintaan kuuluu lukuisia ja monitahoisia toimialoja, jonka keskeiset toimintaindikaattorit ovat vaikuttavat, joka työllistää yli 3300 työntekijää ja joka on osakkaana kahdessa taloudellisessa eturyhmässä ja kahdessa liikeyrityksessä? 5) Voidaanko in house -hankintoja koskevan edellytyksen eli erityisesti julkisia hankintoja koskevan koodeksin 5 §:n 2 momentin b kohdan mukaisen ’toiminnan pääasiallista kohdetta’ koskevan edellytyksen katsoa täyttyvän, jos sopimuspuoleksi valittu voi sääntöjensä mukaan tarjota kilpailujärjestelmässä palveluja julkisille yksiköille, jotka eivät kuulu siihen, tai yksityisille kotimaisille tai ulkomaisille yksiköille siinä tapauksessa, i) ettei siitä aiheudu minkäänlaista vahinkoa sen jäsenille ja se on jäsenten ja sopimuspuoleksi valitun etujen mukaista niin taloudellisesti kuin teknologisen kehityksen ja hyödyntämisen kannalta, ja ii) ettei tällaisten palvelujen tarjoamisen osuus ylitä 20:tä prosenttia sen edellisen tilikauden vahvistetusta kokonaisvuosiliikevaihdosta? 6) Jos mikään edellisiin kysymyksiin annettavista vastauksista ei in house ‑hankintoja koskevan yhteisön doktriinin valossa yksinään riitä sen määrittämiseen, ovatko julkisia hankintoja koskevan koodeksin 5 §:n 2 momentissa säädetyt edellytykset täyttyneet vai eivät, voidaanko näitä vastauksia yhdessä arvioimalla todeta, että kyse on [käsiteltävässä asiassa] tällaisesta hankinnasta?”