On nimittäin niin, että vaikka jäsenvaltioilla on institutionaalinen itsemääräämisoikeus puitedirektiivin 2 artiklan g alakohdassa tarkoitettujen sääntelyviranomaistensa organisoinnin ja rakenteen osalta, tätä itsemääräämisoikeutta voidaan käyttää ainoastaan noudattamalla täysimääräisesti kyseisessä direktiivissä vahvistettuja tavoitteita ja velvollisuuksia. Niinpä jäsenvaltio voi antaa toimielinuudistuksen yhteydessä monialaisen sääntelyelimen tehtäväksi kansallisille sääntelyviranomaisille puitedirektiivin ja erityisdirektiivien nojalla kuuluvia tehtäviä ainoastaan, jos tällainen elin näitä tehtäviä hoitaessaan täyttää kansallisille sääntelyviranomaisille kyseisissä direktiiveissä asetetut organisaatiota ja toimintaa koskevat edellytykset.

Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annettua direktiiviä 2002/21, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/140, (puitedirektiivi) on tulkittava siten, ettei se lähtökohtaisesti ole esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan puitedirektiivissä tarkoitettu kansallinen sääntelyviranomainen yhdistetään muihin kansallisiin sääntelyviranomaisiin, kuten niihin, jotka vastaavat kilpailusta, postialasta ja energia-alasta, sellaisen monialaisen sääntelyelimen perustamiseksi, joka muun muassa vastaa kyseisessä direktiivissä tarkoitetuille kansallisille sääntelyviranomaisille kuuluvista tehtävistä, kunhan tällainen elin näitä tehtäviä hoitaessaan täyttää mainitussa direktiivissä säädetyt asiantuntemusta, riippumattomuutta, puolueettomuutta ja avoimuutta koskevat kriteerit ja sen tekemiin päätöksiin voidaan hakea tehokkaasti muutosta osapuolista riippumattomalta muutoksenhakuelimeltä, minkä selvittäminen on kansallisen tuomioistuimen asiana.

Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/140, (puitedirektiivi) 3 artiklan 3 a kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että pelkän sellaisen toimielinuudistuksen johdosta, jossa markkinoiden ennakkosääntelystä tai yritysten välisten riitojen ratkaisemisesta vastaava kansallinen sääntelyviranomainen yhdistetään muihin kansallisiin sääntelyviranomaisiin sellaisen monialaisen sääntelyelimen perustamiseksi, joka muun muassa vastaa kyseisessä direktiivissä tarkoitetuille kansallisille sääntelyviranomaisille kuuluvista tehtävistä, yhdistetyn kansallisen sääntelyviranomaisen johtaja ja johtokunnan jäsen, jotka ovat tällaista viranomaista johtavan kollegiaalisen elimen jäseniä, irtisanotaan ennen heidän toimikausiensa päättymistä, kun ei ole säädetty säännöistä, joilla taattaisiin, ettei irtisanominen loukkaa heidän riippumattomuuttaan ja puolueettomuuttaan.

Unionin lainsäätäjä nimittäin on pyrkinyt direktiivillä 2009/140, kuten sen johdanto-osan 13 perustelukappaleesta ilmenee, lujittamaan kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuutta sääntelyjärjestelmän tehokkaamman soveltamisen varmistamiseksi, viranomaisten määräysvallan lisäämiseksi ja viranomaisten tekemien päätösten ennakoitavuuden parantamiseksi. Tämä kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuden ja puolueettomuuden lujittamisen tavoite, johon puitedirektiivillä vastedes pyritään ja joka ilmaistaan sen 3 artiklan 3 a kohdassa, vaarantuisi, jos pelkän toimielinuudistuksen johdosta olisi sallittua päättää kyseessä olevaa viranomaista johtavan kollegiaalisen elimen yhden tai useamman jäsenen toimikausi ennenaikaisesti ja välittömästi. Jos tämä nimittäin olisi sallittua, muulla kuin laissa etukäteen säädetyillä perusteilla toteutettavan välittömän erottamisen riski, joka voisi täten kohdistua jopa yhteen ainoaan tällaisen kollegiaalisen elimen jäseneen, voisi luoda aiheellisen epäilyksen asianomaisen kansallisen sääntelyviranomaisen puolueettomuudesta ja taipumattomuudesta ulkoisten tekijöiden edessä ja olla vastoin sen riippumattomuutta, puolueettomuutta ja määräysvaltaa.

On kuitenkin niin, että koska jäsenvaltioilla on institutionaalinen itsemääräämisoikeus sääntelyviranomaistensa organisoinnin ja rakenteen osalta, kunhan ne noudattavat täysimääräisesti puitedirektiivissä vahvistettuja tavoitteita ja velvollisuuksia, markkinoiden ennakkosääntelystä tai yritysten välisten riitojen ratkaisemisesta vastaavan kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenten puolueettomuuden ja riippumattomuuden kunnioittamisen tarve ei voi olla esteenä toimielinuudistuksen toteuttamiselle silloin, kun heidän toimikautensa ovat yhä kesken. Asianomaisen jäsenvaltion asiana on kuitenkin silloin puitedirektiivin 3 artiklan 3 a kohdassa vahvistettujen velvoitteiden täyttämiseksi säätää säännöistä, joilla taataan, ettei irtisanominen ennen asianomaisten henkilöiden toimikausien päättymistä loukkaa heidän riippumattomuuttaan ja puolueettomuuttaan.

(ks. 45, 47 ja 49–52 kohta sekä tuomiolauselman 2 kohta)