Kilpailun valintalautakunnan on tässä yhteydessä taattava, että se arvioi kaikki arvioidut hakijat yhdenvertaisesti ja objektiivisesti, ja on tärkeää, että arvosteluperusteet ovat yhdenmukaiset ja että niitä sovelletaan johdonmukaisesti kaikkiin hakijoihin.

Kilpailun valintalautakunnan on tarkistettava, että hakijoilla on tiedot ja työkokemus, joita tarvitaan kilpailuilmoituksessa mainittujen avointa virkaa koskevien tehtävien hoitamisessa. Sen on myös vertailtava hakijoiden tietoja ja soveltuvuutta voidakseen hyväksyä ne hakijat, jotka soveltuvat parhaiten hoitamaan näitä tehtäviä.

Vaikka valintalautakunnalla on harkintavaltaa kilpailun kokeiden menettelytapojen ja sisällön osalta, sitä sitovat kilpailuilmoituksen sanamuoto ja erityisesti siinä vahvistetut hyväksymisedellytykset. Kilpailuilmoituksen keskeinen tehtävä, sellaisena kuin siitä on säädetty henkilöstösäännöissä, on nimittäin antaa asianomaisille mahdollisimman tarkat tiedot kyseessä olevassa virassa työskentelemisen edellytyksistä, jotta he voivat muun muassa arvioida, onko heidän aiheellista toimittaa hakemus.

Käsiteltävässä asiassa kilpailuilmoituksesta käy ilmi, että kun on kyse hallintovirkamiesten palvelukseen ottamisesta EU:n kilpailuoikeuden alalla, valintalautakunnan tehtävänä on suorittaa ”kykyjen kartoituksen” yhteydessä esitettyjen toteamusten perusteella tutkintoihin perustuva valinta yksilöidäkseen hakijat, joilla on merkityksellisin pätevyys (muun muassa tutkintotodistukset ja työkokemus) tehtävien luonteeseen ja valintaperusteisiin nähden ensinnäkin painottamalla kutakin näistä perusteista asteikolla 1-3 sen mukaan, miten tärkeinä valintalautakunta niitä pitää ja antamalla tämän jälkeen arvosanan 0-4 jokaiselle hakijoiden antamalle vastaukselle, jolloin tämä arvosana riippuu hakijoiden pätevyydestä.

Näin ollen jotta valintalautakunta voi ensimmäiseksi ”kykyjen kartoituksen” avulla tunnistaa hakijat, jotka ovat komission tarpeiden ja prioriteettien kannalta parhaita, sen piti aluksi arvioida asteikolla 1-3 painottaen jokaisen kilpailuilmoituksen asianomaisessa liitteessä mainitun valintaperusteen merkitystä ja tämän jälkeen myöntää arvosana 0-4 jokaiselle hakijan antamalle vastaukselle sen mukaan, kuinka merkityksellinen heidän pätevyytensä on niiden valintaperusteiden kannalta, joita on jo painotettu niiden tärkeyden mukaan.

Vahvistamalla hakijoiden antamille vastauksille enimmäisarvosanan, joka on alle 4, suhteessa neljään valintaperusteeseen kilpailuilmoituksessa mainituista kahdeksasta perusteesta, valintalautakunta vahvisti jälleen huomioon otettujen perusteiden tärkeyden heikentämällä sitä vielä siitä, mitä kilpailuilmoituksessa edellytettiin.

Valintalautakunnan ”kykyjen kartoitukseen” kuuluvan neljän kysymyksen yhteydessä suorittama vastausten arviointi perustuu oikeudelliseen virheeseen, jonka vuoksi valintalautakunta sekoitti keskenään tekijän, joka liittyy jokaiselle arviointiperusteelle myönnettyyn merkitykseen, ja tekijän, joka koskee hakijoiden pätevyyttä. Tällainen virhe, joka koski ”kykyjen kartoituksen” kahdeksasta kysymyksestä neljää, on omiaan vääristämään valintalautakunnan hylätyn hakijan pätevyydestä ja kokemuksesta tekemää kokonaisarviointia, mikä kuvastuu tämän hakijan kaikista kysymyksistä saamasta lopullisesta pistemäärästä. Kilpailuilmoitusta on siis rikottu.

(ks. 49, 50, 53, 54, 60 ja 61 kohta)

Viittaukset:

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: määräys 3.4.2001, Zaur-Gora ja Dubigh v. komissio (T-95/00 ja T-96/00, EU:T:2001:114, 47 kohta) ja tuomio 25.3.2004, Petrich v. komissio (T-145/02, EU:T:2004:91, 34 kohta)

Virkamiestuomioistuin: tuomio 11.7.2006, Tas v. komissio (F-12/05, EU:F:2006:68, 43 kohta); tuomio 12.3.2009, Hambura v. parlamenttu (F-4/08, EU:F:2009:25, 46 kohta); tuomio 24.4.2013, Demeneix v. komissio (F-96/12, EU:F:2013:52, 41 kohta) ja tuomio 26.3.2014, CP v. parlamentti (F-8/13, EU:F:2014:44, 91 kohta)