Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Oikeudenkäyntimenettely - Prosessinjohtotoimet - Asiakirjojen esittämispyyntö - Pyynnön esittävän asianosaisen velvollisuudet

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan 3 kohdan d alakohta ja 4 kohta)

2. Oikeudenkäyntimenettely - EHTY - Asiakirjat, jotka toimielin on toimittanut yhteisöjen tuomioistuimelle EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 23 artiklan mukaisesti - Oikeus tutustua sisäisiin asiakirjoihin - Edellytykset

(EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 23 artikla)

3. EHTY - Päätös, jolla määrätään sakko tai asetetaan uhkasakko - Hallinnollinen menettely - Oikeus tutustua asiakirjoihin - Tavoitteet ja rajat - Luottamukselliset asiakirjat

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 1 kohta)

4. EHTY - Päätös, jolla määrätään sakko tai asetetaan uhkasakko - Hallinnollinen menettely - Oikeus tutustua asiakirjoihin - Oikeudenkäyntimenettelyä koskevien periaatteiden soveltamatta jättäminen - Seuraukset

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 1 kohta)

5. EHTY - Yhteisön kilpailusäännöt - Kilpailusääntöjen rikkomisesta vastuuseen joutuminen - Luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka vastasi yrityksen toiminnasta silloin, kun kilpailusääntöjä rikottiin - Poikkeus - Suppea tulkinta - Seuraus

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 1 kohta ja 65 artikla)

6. EHTY - Päätös, jolla määrätään sakko tai asetetaan uhkasakko - Hallinnollinen menettely - Päätöksen päätös- ja perusteluosa - Päätöksen muuttamista ei voida hyväksyä sen jälkeen, kun se on annettu tiedoksi sille, jolle se on osoitettu

(EHTY:n perustamissopimuksen 15 artiklan 2 kohta)

7. EHTY - Hinnat - Hinnastot - Julkistamisvelvollisuuden tarkoitus - Nivoutuminen yhteistoimintajärjestelyjen kieltoa koskevaan periaatteeseen

(EHTY:n perustamissopimuksen 60 artikla ja 65 artiklan 1 kohta)

8. Kumoamiskanne - Yrityksen nostama EHTY:n perustamissopimuksen alaan kuuluva kanne - Kanneperusteet - Oikeusjärjestyksen perusteita koskevat kanneperusteet - Perustelujen puutteellisuus tai riittämättömyys - Seuraukset

(EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 2 kohta)

9. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden arviointi - Tavoitteet - EHTY:n päätös

(EHTY:n perustamissopimuksen 15 artikla)

10. EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kilpailua rajoittava vaikutus - Kilpailunvastainen tarkoitus - Riittävä todentaminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta)

11. EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Soveltamisala - Kielto koskee yhteistoimintajärjestelyitä, joilla vahvistetaan yksi lopullisen hinnan osa

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta)

12. EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Yhteistoimintajärjestelyt, joiden vaikutukset jatkuvat sen jälkeenkin, kun ne on varsinaisesti lopetettu - EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan soveltaminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artikla; EY:n perustamissopimuksen 85 artikla (josta on tullut EY 81 artikla))

13. EHTY - Yhteisön kilpailusäännöt - Rikkomiset - Vakavuuden arviointi - Toiminnan tahallisuuden asettaminen ensisijaiseen asemaan toiminnan seurauksiin nähden - Tahallisuuden käsite

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artikla)

14. EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakkojen suuruuden määrääminen - Arviointiperusteet - Yrityksen asenne hallinnollisessa menettelyssä - Sen arvioiminen, kuinka paljon kukin yhteistoimintajärjestelyyn osallistunut yritys on tehnyt yhteistyötä - Yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen - Erilaista kohtelua sen perusteella, missä järjestyksessä kukin yritys on tunnustanut sen tekemiksi väitetyt teot, ei voida hyväksyä

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

15. EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Yhdenmukaistettujen menettelytapojen käsite - Menettelytapojen yhteensovittamista ja yhteistyötä koskevat arviointiperusteet - Tulkinta

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta)

16. EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakkojen suuruuden määrääminen - Arviointiperusteet - Yrityksen asenne hallinnollisessa menettelyssä - Sellaisen nimenomaisen ilmoituksen puuttuminen, jonka mukaan ei kiistetä komission väitettä, joka koskee yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaoloa - Komission suorittamaa rikkomisen toteamista ei ole helpotettu

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

Tiivistelmä

1. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja 4 kohdan mukaan asianosaiset voivat asian käsittelyn missä vaiheessa tahansa ehdottaa ryhtymistä prosessinjohtotoimiin, jotka voivat muodostua siitä, että asianosaisia pyydetään esittämään asiaan liittyviä asiakirjoja ja asiakirjojen otteita. Jotta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voisi ratkaista, onko tiettyjen asiakirjojen esittäminen tarpeen asian käsittelyn moitteettoman kulun kannalta, pyynnön esittäneen asianosaisen on kuitenkin paitsi yksilöitävä pyydetyt asiakirjat myös esitettävä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle ainakin vähimmäismäärä selvitystä siitä, että asiakirjat ovat asian käsittelyn kannalta tarpeellisia.

( ks. 30 ja 31 kohta )

2. EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 23 artikla koskee tilannetta, jossa yhteisön toimielin toimittaa yhteisöjen tuomioistuimeen asiakirjoja, jotka ovat merkityksellisiä kyseisessä tuomioistuimessa vireillä olevan asian kannalta, ja kyseisen artiklan tarkoituksena on mahdollistaa, että yhteisöjen tuomioistuimet voivat valvoa kanteen kohteena olevan päätöksen lainmukaisuutta puolustautumisoikeuksia samalla kunnioittaen, eikä suinkaan turvata, että kaikki asianosaiset saisivat tutustua hallintomenettelyn asiakirjavihkoon ehdoitta ja rajoituksitta.

Komission sisäisiä asiakirjoja ei oikeudenkäynnin aikana anneta kantajien tietoon, elleivät kyseisen tapauksen poikkeukselliset olosuhteet sitä edellytä painavien syiden vuoksi, joiden olemassaolo kantajien on näytettävä toteen.

( ks. 33 ja 34 kohta )

3. Kun on kysymys EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamisesta, oikeudella tutustua asiakirjoihin on tarkoitus muun muassa mahdollistaa se, että väitetiedoksiannon adressaatit saavat tietoonsa komission asiakirjavihkoon sisältyvän selvitysaineiston, jotta ne voisivat asianmukaisella tavalla ilmaista tämän selvityksen perusteella näkemyksensä päätelmistä, jotka komissio on tehnyt väitetiedoksiannossaan. Tästä seuraa, että komissiolla on velvollisuus antaa väitetiedoksiannon adressaattien tutustua kaikkiin tutkimuksen aikana hankkimiinsa puolesta ja vastaan puhuviin asiakirjoihin, lukuun ottamatta kuitenkin luottamuksellisia asiakirjoja, kuten komission sisäisiä asiakirjoja.

Edellä todettu pätee myös silloin, kun on kysymys EHTY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamisesta.

( ks. 45 ja 46 kohta )

4. Yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita, jotka koskevat kilpailuasioissa oikeutta tutustua komission asiakirja-aineistoon hallinnollisen menettelyn kuluessa, ei kuitenkaan sellaisinaan sovelleta oikeudenkäyntimenettelyyn, eikä oikeudenkäyntimenettelyä koskevia säännöksiä voida soveltaa komissiossa käytävään hallinnolliseen menettelyyn. Komissiolla ei myöskään ole velvollisuutta antaa sisäisiä asiakirjoja tutustuttaviksi hallinnollisen menettelyn kuluessa.

( ks. 47 ja 48 kohta )

5. Luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, joka johti kyseistä yritystä silloin, kun kilpailusääntöjä rikottiin, on lähtökohtaisesti vastattava kilpailusääntöjen rikkomisesta, vaikka toinen henkilö vastaisi yrityksen toiminnan harjoittamisesta silloin, kun päätös, jossa kilpailusääntöjen rikkominen todetaan, tehdään.

Näin ei kuitenkaan ole, jos henkilö, jonka vastuulle yrityksen toiminta on myöhemmin siirtynyt, ilmoittaa hyväksyvänsä sen, että hänen katsotaan olevan vastuussa seikoista, joista hänen edeltäjäänsä on moitittu. Tällainen ilmoitus, joka vastaa erityisesti juuri yrityskeskittymiin liittyviä taloudellisia näkökohtia, merkitsee, että oikeushenkilön, jonka vastuulle toisen oikeushenkilön toiminta on siirtynyt sen jälkeen, kun toiminnan yhteydessä on rikottu kilpailusääntöjä, on vastattava tästä rikkomisesta, vaikka vastuu pääsääntöisesti kuuluu sille luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, joka johti kyseistä yritystä silloin, kun kilpailusääntöjä rikottiin.

Koska ilmoitus kuitenkin merkitsee poikkeusta periaatteesta, jonka mukaan henkilölle - luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle - voidaan määrätä seuraamus vain seikoista, joista sitä itseään moititaan, sitä on tulkittava suppeasti. On erityisesti todettava, että ilmoituksen antaneen henkilön ei voida olettaa luopuneen käyttämästä puolustautumisoikeuksiaan, jollei se ole itse niin ilmoittanut, eikä etenkään oikeudestaan tulla kuulluksi seikoista, joista hänen edeltäjäänsä on moitittu tälle osoitetussa väitetiedoksiannossa.

( ks. 57 ja 62-64 kohta )

6. Sakon määräämisestä kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi tehdyn päätöksen adressaatille tai adressaateille tiedoksi annetun päätöksen päätösosan ja perustelujen on oltava yhtäpitäviä komission jäsenten kollegiossa tekemän päätöksen päätösosan ja perustelujen kanssa, lukuun ottamatta yksinomaan oikeinkirjoitukseen tai kieliasuun kohdistuvia muutoksia, joita asiakirjan tekstiin voidaan tehdä vielä sen jälkeenkin, kun asiakirja on lopullisesti hyväksytty kollegiossa.

( ks. 73 kohta )

7. EHTY:n perustamissopimuksen 60 artiklan 2 kohdassa määrätyllä hinnastojen ja myyntiehtojen julkistamisvelvollisuudella pyritään ensinnäkin estämään kielletyt menettelytavat niin hyvin kuin mahdollista, toiseksi mahdollistamaan se, että ostajat saavat täsmällisiä tietoja hinnoista ja että myös ne voivat osallistua syrjivien menettelytapojen valvontaan, sekä kolmanneksi mahdollistamaan se, että yritykset saavat tarkan tiedon kilpailijoidensa hinnoista ja pystyvät mukautumaan niihin. Kunkin yrityksen on kuitenkin vahvistettava hinnastoissa esiintyvät hinnat itsenäisesti ja ilman yritysten välistä hiljaistakaan sopimusta. Erityisesti on todettava, ettei se, että 60 artiklan määräykset ovat omiaan rajoittamaan kilpailua, estä EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdassa määrätyn kartellikiellon soveltamista.

( ks. 116 ja 117 kohta )

8. Kumoamiskanteen yhteydessä kanneperuste, joka koskee yhteisön toimen perustelujen puuttumista tai riittämättömyyttä, kohdistuu oikeusjärjestyksen perusteisiin kuuluvaan seikkaan, ja yhteisöjen tuomioistuinten on tutkittava se viran puolesta, joten asianosaiset voivat vedota siihen missä tahansa oikeudenkäynnin vaiheessa.

( ks. 125 kohta )

9. EHTY:n perustamissopimuksen 15 artiklassa edellytettyjen perustelujen on mahdollistettava toisaalta se, että sille, jota toimenpide koskee, selviävät sen syyt, jotta se voisi tarvittaessa puolustaa oikeuksiansa ja tutkia, onko päätös asianmukainen, ja toisaalta se, että yhteisöjen tuomioistuimet voivat tutkia päätöksen laillisuuden. Perusteluvaatimusta on arvioitava tapauksen olosuhteiden, muun muassa kyseisen toimenpiteen sisällön, esitettyjen syiden luonteen ja päätöksenteon asiayhteyden perusteella.

( ks. 129 kohta )

10. Komissiolla ei ole EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohdan rikkomista toteen näyttäessään velvollisuutta osoittaa, että kilpailulle on aiheutunut vahinkoa, jos se on näyttänyt toteen kilpailun rajoittamiseen tähtäävän sopimuksen tai yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaolon.

( ks. 154 kohta )

11. Kielto, joka koskee kartelleja, joilla vahvistetaan hintoja suoraan tai välillisesti, koskee myös kartelleja, joilla vahvistetaan lopullisen hinnan jokin osa.

( ks. 157 kohta )

12. Silloin kun on kysymys kartellista, jota ei enää ole olemassa, EY:n perustamissopimuksen 85 artiklaa (josta on tullut EY 81 artikla) ja vastaavasti EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklaa voidaan soveltaa jo sen perusteella, että kartellin vaikutukset jatkuvat sen jälkeenkin, kun se on varsinaisesti lopetettu. Näin on sitäkin suuremmalla syyllä silloin, kun kartellin vaikutukset ovat jatkuneet kilpailusääntöjen rikkomista koskevan päätöksen tekoajankohtaan saakka ilman, että kartellia olisi varsinaisesti lopetettu.

( ks. 181 kohta )

13. Kilpailusääntöjen rikkomisen vakavuutta harkittaessa on otettava huomioon useita seikkoja, muun muassa asian erityiset olosuhteet, asiayhteys ja sakkojen varoittava vaikutus, mutta niistä perusteista, jotka on välttämättä otettava huomioon, ei ole vahvistettu sitovaa tai tyhjentävää luetteloa. Käyttäytymisen tahallisuutta ja siis sen tarkoitusta koskevilla seikoilla voi tältä osin olla suurempi merkitys kuin käyttäytymisen vaikutuksia koskevilla seikoilla, etenkin silloin kun nämä seikat liittyvät sellaisiin kilpailusääntöjen rikkomisiin, jotka ovat jo luonteensa puolesta vakavia, kuten hintojen vahvistamiseen. On erityisesti todettava, että yrityksen voidaan katsoa rikkoneen kilpailusääntöjä tahallaan, jos se ei voinut olla epätietoinen siitä, että sen käyttäytyminen rajoittaa kilpailua. Ei siis ole tarpeen, että yritys on ollut tietoinen siitä, että se rikkoo näitä sääntöjä.

( ks. 198-200 kohta )

14. Komissio ei saa kielletyn kartellin vuoksi aloittamansa hallinnollisen menettelyn aikana tekemänsä yritysten sen kanssa harjoittamaa yhteistyötä koskevan arvioinnin yhteydessä jättää huomiotta yhteisön oikeuden yleisiin periaatteisiin kuuluvaa yhdenvertaisuusperiaatetta, jota vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan loukataan ainoastaan, jos toisiinsa rinnastettavia tapauksia kohdellaan eri tavalla tai jos erilaisia tapauksia kohdellaan samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida objektiivisesti perustella.

Näissä olosuhteissa pelkästään se seikka, että yksi kartelliin osallistuneista yrityksistä on tunnustanut tosiseikat vastatessaan ensimmäisenä komission esittämiin kysymyksiin, ei voi olla sellainen objektiivinen syy, jonka vuoksi yrityksiä pitäisi kohdella eri tavalla. Yritysten harjoittaman yhteistyön asteen arviointi ei nimittäin saa riippua puhtaasti sattumanvaraisista tekijöistä, kuten siitä, missä järjestyksessä komissio kuulee niitä. Kyseessä olevien yritysten on katsottava harjoittaneen komission kanssa samanasteista yhteistyötä siltä osin kuin kukin niistä on samassa hallinnollisen menettelyn vaiheessa ja vastaavanlaisissa olosuhteissa esittänyt komissiolle samankaltaisia tietoja tosiseikoista, joista niitä on moitittu.

( ks. 237, 245 ja 246 kohta )

15. Yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaoloa osoittavia menettelytapojen yhteensovittamisen ja yhteistyön kriteerejä on tarkasteltava sellaisesta perustamissopimuksen kilpailua koskeville määräyksille ominaisesta näkökulmasta, jonka mukaan jokaisen yrityksen on itsenäisesti määrättävä toimintalinjasta, jota se aikoo noudattaa yhteismarkkinoilla, ja sopimusehdoista, joita se aikoo tarjota asiakaskunnalleen.

( ks. 264 kohta )

16. Sakon alentaminen on nimittäin perusteltua vain, jos komissio on yrityksen käyttäytymisen vuoksi voinut todeta kilpailusääntöjen rikkomisen helpommin ja tarpeen vaatiessa saada sen loppumaan. Jos yritys ei ole nimenomaisesti ilmoittanut, ettei se kiistä komission väitettä, joka koskee yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaoloa, se ei ole helpottanut komission tehtävää, joka muodostuu yhteisön kilpailusääntöjen rikkomisten toteamisesta ja niistä rankaisemisesta.

( ks. 270 kohta )