Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus Alber 28 päivänä tammikuuta 1999. - Euroopan yhteisöjen komissio vastaan SIVU du plan d'eau de la Vallée du Lot ja Hydro-Réalisations SARL. - Välityslauseke - Sopimuksen täyttämättä jättäminen. - Asia C-172/97.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu I-03363



Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset

A Johdanto

1 Tällä kanteellaan komissio vaatii, että yhteisöjen tuomioistuin velvoittaa vastaajat palauttamaan ennakon, joka oli maksettu taloudellisena tukena vesienergia-alan esittelyhankkeelle tai koehankkeelle. Komissio oli irtisanonut vastaajien kanssa tehdyn sopimuksen sen jälkeen, kun nämä olivat ilmoittaneet, että alkuperäistä suunnitelmaa oli huomattavasti muutettu. Koska vastaajat eivät komission mukaan ole esittäneet vastinetta määrättyjen menettelytapojen mukaisesti, komissio on vaatinut yhteisöjen tuomioistuinta antamaan yksipuolisen tuomion.

B Tosiseikat

2 Euroopan yhteisö, jota komissio edusti, teki yhteisvastuullisesti toimineiden SIVU(1) du plan d'eau de la Vallée du Lotin (jäljempänä SIVU) ja Hydro-Réalisations SARL:n kanssa 6.12.1990 sopimuksen nro HY 84-98 FR (jäljempänä sopimus), jonka mukaan Euroopan yhteisö sitoutui antamaan taloudellista tukea hankkeelle, jossa Lot-jokeen rakennetaan pieni vesivoimalaitos, joka käyttää hyväkseen vähäistä pudotuskorkeutta.(2)

3 Kyseinen tuki myönnettiin neuvoston asetuksen N:o 3640/85(3) nojalla esittelyhankkeen ja teollisen koehankkeen edistämiseksi vesienergia-alalla. Sopimuksen liitteessä II olevan I.1.a kohdan mukaisesti komissio myönsi vastaajille 31.12.1990 ennakkoa 83 928 ecua. Ennakko maksettiin 17.1.1991.

4 Ensimmäinen tekninen väliraportti toimitettiin komissiolle 23.5.1991 päivätyssä kirjeessä. Komissio hyväksyi sen 4.7.1991. Koska tässä raportissa ei kuitenkaan ollut rahoitusta koskevia tietoja, komissio pyysi 5.8.1991 päivätyllä kirjeellä vastaajia toimittamaan sille töiden alkamisajanjakson (1.4.1990-30.6.1991) kattavan taloudellisen raportin. Tämä raportti toimitettiin 13.8.1991 päivätyssä kirjeessä.

5 Koska komissio tuli tätä uutta raporttia tarkasteltuaan siihen johtopäätökseen, että sopimuksen liitteessä I(4) mainitut vaiheet I ja II eivät olleet sellaisia, että niiden osalta olisi voitu myöntää taloudellista tukea, se ei enää suorittanut uusia maksuja. Tämän jälkeen komissio yritti turhaan saada vastaajilta teknisiä ja taloudellisia raportteja ajanjaksolta 1.7.-31.12.1991. Koska vastaajat eivät vastanneet, komissio kehotti 7.10.1992 vastaajia toimittamaan raportit sille.

6 SIVU ilmoitti 6.11.1992 päivätyllä kirjeellään siitä, että alun perin suunniteltua hanketta oli muutettu olennaisesti luonnonsuojeluyhdistysten esittämien huomautusten vuoksi. Tämän vuoksi vähäistä korkeuspudotusta hyväksi käyttävän pienen vesivoimalaitoksen rakentaminen suvantoon oli tarkoitus korvata pohjapadon rakentamisella. Lisäksi SIVU nimenomaisesti luopui komission uusista maksusuorituksista ja ehdotti jo saamansa maksun palauttamista.

7 Komissio irtisanoi 18.11.1992 päivätyllä kirjeellään sopimuksen sen 9 artiklan mukaisesti ja vaati tuohon mennessä maksetun 83 928 ecun suuruisen ennakon palauttamista siitä päivästä laskettavine korkoineen, jona kyseinen summa oli saatu käyttöön. Komissio lähetti 8.12.1992 SIVUlle tämän summan suuruisen maksuvaatimuksen, jonka eräpäivä oli 28.2.1993.

8 Koska vastaajat eivät reagoineet tähän maksuvaatimukseen, komissio lähetti SIVUlle 27.1.1994 ensimmäisen maksumuistutuksen maksetun ennakon palauttamisesta. SIVUlle lähetettiin muita maksumuistutuksia kirjattuna kirjeenä 1.6.1994, 31.10.1994 ja 12.10.1995.

9 Koska vastaajat eivät reagoineet myöskään näihin kirjeisiin, komissio katsoi velvollisuudekseen kanteen nostamisen.

10 Komissio vaatii yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon 2.5.1997 saapuneella kanteellaan, että yhteisöjen tuomioistuin

1) velvoittaa SIVUn ja SARL Hydro-Réalisationsin maksamaan sille 83 928 ecua (kahdeksankymmentäkolmetuhatta yhdeksänsataakaksikymmentäkahdeksan ecua) 17.1.1991 alkaen laskettavine sopimusperusteisine korkoineen, jonka korkokanta on Euroopan raha-asian yhteistyörahaston ecumääräisissä toimissaan käyttämä, kunkin kuukauden ensimmäisenä arkipäivänä julkaistava korkokanta, sekä 28.2.1993 laskettavine laillisine viivästyskorkoineen, ja

2) velvoittaa SIVUn ja SARL Hydro-Réalisationsin korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

11 Tiedoksisaantitodistuksen mukaan tämä kanne on annettu sääntöjen mukaisesti tiedoksi SIVUlle 10.5.1997. Sitä ei ensi vaiheessa ollut annettu sääntöjen mukaisesti tiedoksi Hydro-Réalisationsille.

12 Koska vastaajat eivät ole antaneet yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 40 artiklan 1 kohdassa säädetyssä yhden kuukauden määräajassa vastinetta, komissio on vaatinut 8.7.1997 päivätyllä kirjeellä yhteisöjen tuomioistuinta antamaan kyseisen työjärjestyksen 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti yksipuolisen tuomion. Komissio sai vasta tämän vaatimuksen esitettyään tietää, että alkuperäistä kannetta ei ollut annettu sääntöjen mukaisesti tiedoksi Hydro-Réalisationsille ja että kyseinen yhtiö oli jo kauan ollut selvitystilassa. Sen jälkeen, kun saatiin selville, kuka tämän vastaajana olevan yhtiön pesänhoitaja oli, kanne annettiin tiedoksi sääntöjen mukaisesti 30.4.1998.

13 Pesänhoitaja lähetti 14.5.1998 yhteisöjen tuomioistuimelle kirjeen, jossa todetaan seuraavaa:

"1. Tribunal de commerce de Rodez'n 13.2.1992 tekemällä päätöksellä SARL Hydro-Réalisations on asetettu selvitystilaan.

2. Ei ole mitään toiveita saada maksua etuoikeudettomille saataville."

Kirjeessä ei näiltä osin anneta mitään muita tietoja.

14 Yhteisöjen tuomioistuimelle 25.6.1998 lähettämässään kirjeessä komissio puolustaa kantaansa, jonka mukaan pesänhoitajan kirje ei ole yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vastine. Tässä kirjeessä ei ole kyseisessä säännöksessä mainittuja tietoja, eikä siinä varsinkaan esitetä mitään tosiseikkoja, oikeudellisia perusteita eikä vaatimuksia.

15 Tämän johdosta komissio vaati 25.6.1998 päivätyssä kirjeessään yhteisöjen tuomioistuinta antamaan yksipuolisen tuomion, jossa se hyväksyisi komission alkuperäisen vaatimuksen siitä, että vastaajat velvoitettaisiin maksamaan 83 928 ecua korkoineen.

C Yhteisön ja vastaajien välinen sopimus

16 Jäljempänä kertaan kanteen tarkastelun kannalta hyödylliset kohdat sopimuksesta.

17 Sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan mukaan sopimuksen tavoitteena on Lot-jokeen rakennettavaa, vähäistä pudotuskorkeutta hyväkseen käyttävää pientä vesivoimalaitosta koskevan hankkeen edistäminen. Yhteisön taloudellinen tuki hankkeelle on sopimuksen 3 artiklan mukaan enintään 279 761 ecua.

18 Sopimuksen liitteessä II olevien rahoitusta koskevien sopimusmääräysten I.1.a kohdan mukaan yhteisön on maksettava 83 928 ecun suuruinen ennakko. Lisäksi tässä kohdassa määrätään, että siinä tapauksessa, että sopimus irtisanotaan 4 artiklan 3 kohdan 1 alakohdassa mainittujen syiden perusteella, sopimuspuoli(5) viivytyksettä palauttaa maksetun ennakon korkoineen.

19 Sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan vastaajien on toimitettava komissiolle väliraportteja sekä teknisiä ja rahoitusta koskevia raportteja hankkeen toteuttamisen eri vaiheissa.

20 Sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan 1 alakohdassa määrätään, että siinä tapauksessa, että vastaajat eivät voi aloittaa töitä etukäteen määrättynä ajankohtana, niiden on ilmoitettava komissiolle viivytyksettä ne syyt, joiden johdosta töiden aloittaminen on mahdotonta, ja uusi päivä, jona työt aloitetaan. Komissio voi näitä tietoja ja ehdotuksia tarkasteltuaan 30 päivän määräajassa joko hyväksyä muutokset tai se voi hylätä ne, jolloin sopimuksen voimassaolo automaattisesti päättyy.(6) Jos muutoksia ei hyväksytä, jo maksettu ennakko on palautettava komissiolle korkoineen.

21 Sopimuksen 8 artiklan mukaan komissio voi purkaa sopimuksen siinä tapauksessa, että toinen sopimuspuoli (tässä tapauksessa vastaajat) ei täytä sille sopimuksen nojalla kuuluvia velvoitteita ja erityisesti 4 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Purkaminen tulee voimaan sen jälkeen, kun sopimuspuolta on kehotettu noudattamaan velvoitteitaan, mutta tämä ei ole tehnyt sitä yhden kuukauden määräajassa. Taloudellisena tukena jo maksetut summat on tämän jälkeen palautettava viipymättä komissiolle siitä päivästä laskettavine korkoineen, jona nämä varat on saatu käyttöön. Maksettavat korot määräytyvät ERYR:n(7) ecumääräisissä toimissaan soveltaman, kunkin kuukauden ensimmäisenä arkipäivänä julkaistavan korkokannan mukaan.

22 Sopimuksen 9 artiklan mukaan kummallakin sopimuspuolella on oikeus irtisanoa sopimus siinä tapauksessa, että töitä ei enää kannata jatkaa erityisesti teknisistä, taloudellisista tai rahoituksellisista syistä. Sopimuspuolen (vastaajien) on tällöin palautettava komissiolle liikaa saatu määrä töiden loppumisesta tai keskeyttämisestä laskettavine korkoineen. Sovellettava korkokanta on sama kuin sopimuksen 8 artiklassa määrätty korkokanta.

23 Sopimuksen 13 artiklan mukaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan sopimuksen pätevyyttä, tulkintaa ja soveltamista koskevat riidat.

24 Sopimuksen 14 artiklan mukaan sopimukseen sovelletaan Ranskan lakia.

D Oikeudenkäyntimenettelyä koskevat säännöt

25 EY:n tuomioistuimen perussäännön 38 artiklassa määrätään seuraavaa:

"Jos oikeassa järjestyksessä haastettu vastaaja ei anna kirjallista vastinetta, asiassa annetaan yksipuolinen tuomio - - ."

26 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 94 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

"Jos oikeassa järjestyksessä haastettu vastaaja ei anna vastinetta kanteeseen määrättyjen menettelytapojen mukaisesti tai määrätyssä ajassa, kantaja voi vaatia yhteisöjen tuomioistuimelta yksipuolista tuomiota - - ."

Tämän saman artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa:

"Ennen yksipuolisen tuomion antamista yhteisöjen tuomioistuin tutkii julkisasiamiestä kuultuaan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset ja tarkastaa, onko muotovaatimukset täytetty asianmukaisesti ja ovatko kantajan vaatimukset ilmeisesti perusteltuja - - ."

27 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 40 artiklan 1 kohdassa määritetään vastineen sisältö seuraavasti:

"Vastaajan on kuukauden kuluessa tiedoksiannosta jätettävä vastineensa yhteisöjen tuomioistuimelle. Vastineessa on mainittava:

a) vastaajan nimi ja osoite;

b) tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joihin vedotaan;

c) vastaajan vaatimukset;

d) esitettävä näyttö.

- - "

28 Palaan jäljempänä kannanoton yhteydessä tarvittavilta osin muihin komission kirjelmän yksityiskohtiin ja sovellettaviin säännöksiin.

E Kannanotto

29 Yksipuolista tuomiota antaessaan yhteisöjen tuomioistuimen on tutkittava kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset (tutkittavaksi ottamisen yleiset ja erityiset edellytykset) ja se, onko kanne perusteltu (ovatko kantajan vaatimukset "ilmeisesti perusteltuja").

Tutkittavaksi ottaminen

30 Alun perin nostetun kanteen tutkittavaksi ottamisesta ei ole epäilystäkään, sillä kanne on annettu 30.4.1998 sääntöjen mukaisesti tiedoksi myös toiselle vastaajalle, SARL Hydro-Réalisationsille.

31 Tässä tapauksessa on selvitettävä ainoastaan, täyttyvätkö yksipuolisen tuomion antamisen erityiset edellytykset eli että asiassa ei ole esitetty vastinetta tai että vastinetta ei ole esitetty määrättyjen menettelytapojen mukaisesti.

32 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 40 artiklan 1 kohdan mukaan vastineessa on mainittava muun muassa tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joihin vedotaan, samoin kuin vastaajan vaatimukset.

33 On riidatonta, että SIVU ei ole reagoinut sille sääntöjen mukaisesti tiedoksi annettuun kanteeseen mitenkään, joten sen osalta ei ole esitetty vastinetta. Hydro-Réalisationsin pesänhoitaja on ilmoittanut, että kyseinen yhtiö on ollut selvitystilassa vuodesta 1992 lähtien ja että ei ole mitään toiveita saada maksua etuoikeudettomille saataville.

34 Yhteisöjen tuomioistuin on viimeksi asiassa komissio vastaan Iraco(8) tarkastellut sitä, mainittiinko yhteisöjen tuomioistuimelle esitetyssä kirjelmässä tiedot, jotka vastineessa oli tarpeen mainita. Kyseisessä asiassa vastaajan kirjeen otsikkona oli "vastine ja vastavaatimus", mistä ilmeni tietynlainen aikomus puolustautua. Erityisesti on huomattava, että tuossa asiassa annetusta vastauksesta oli pääteltävä, että vastaaja oli nimenomaisesti kieltäytynyt palauttamasta maksettuja varoja komissiolle. Tämän johdosta yhteisöjen tuomioistuin lähti siitä, että vastine oli annettu määrättyjen menettelytapojen mukaisesti.

35 Päinvastoin kuin edellä mainitussa asiassa, toisen vastaajan pesänhoitajan kirjeessä ei ollenkaan mainita tosiseikkoja tai oikeudellisia perusteita. Pesänhoitajan kirjeellä ei voida tässä tapauksessa päätellä olevan samanlaista sisältöä kuin asiassa komissio vastaan Iraco esitetyllä kirjelmällä. Pesänhoitaja ei kirjeessään ota mitenkään kantaa komission vaatimuksiin, eikä kirjeestä varsinkaan ole havaittavissa mitään aikomusta puolustautua. Jos virkkeestä, jossa todetaan, ettei ole olemassa mitään toivoa saada maksua, pääteltäisiin vastaajan vastustavan komission vaatimuksia, tämä merkitsisi toisaalta sitä, että toimittaisiin vastoin yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 40 artiklan 1 kohdan sanamuotoa, ja toisaalta sitä, että näille muutamalle sanalle annettaisiin merkitys, jota niillä selvästikään ei ole. Tämän kirjeen perusteella ei voida missään tapauksessa tietää, miltä osin vastaaja vastustaa komission vaatimuksia tai vastustaako se niitä ollenkaan.

36 Pesänhoitajan kirjettä voitaisiin pikemminkin tulkita päinvastaisella tavalla eli siten, että palautusvaatimusta ei sellaisenaan kiistetä. Perustelut liittyvät siis vähemmän siihen, onko palautusvaatimus perusteltu, kuin palautettavan määrän maksamisen mahdottomuuteen.

37 Edellä esitetystä ilmenee, että asiassa ei ole esitetty määrättyjen menettelytapojen mukaisesti vastinetta, joten yksipuolisen tuomion antamisen edellytys on täyttynyt.

Onko vaatimus perusteltu?

38 Sen osalta, onko vaatimus perusteltu, yhteisöjen tuomioistuimen on työjärjestyksen 94 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittava, ovatko komission vaatimukset ilmeisesti perusteltuja.

39 Komissio on vaatinut vastaajia ensinnäkin palauttamaan maksetun ennakon. Toiseksi se vaatii ennakon käyttöön saamisesta laskettavia sopimusperusteisia korkoja sekä siitä päivästä, jona maksuvaatimus annettiin tiedoksi (28.2.1993), laskettavia laillisia korkoja.

40 Sopimuksen 9 artiklasta, jonka perusteella komissio on irtisanonut sopimuksen, voidaan päätellä, että komissiolla on oikeus saada maksettu ennakko takaisin.

41 Sopimuksen 9 artiklassa säädetään oikeudesta irtisanoa sopimus siinä tapauksessa, että sovittujen töiden tekemistä ei kannata enää jatkaa erityisesti teknisistä, taloudellisista ja rahoituksellisista syistä.

42 Komissio perustelee 9 artiklaan turvautumista sillä, että se oli kehottanut 7.10.1992 päivätyllä kirjeellään vastaajia toimittamaan sille sopimuksessa sovitut tekniset raportit ja rahoitusta koskevat raportit. Näin tehdessään se - komissio - oli huomauttanut, että se voisi irtisanoa sopimuksen, jos siinä asetettuja velvoitteita ei noudatettaisi. Koska SIVU oli omalta osaltaan ilmoittanut 6.11.1992 päivätyssä kirjeessään, että alun perin sovittua hanketta oli pitänyt muuttaa luonnonsuojeluyhdistysten esittämien huomautusten johdosta ja että se aikoi palauttaa saamansa ennakon, komissio oli irtisanonut sopimuksen sen 9 artiklan mukaisesti. Komission mukaan hanketta ei enää kannattanut toteuttaa. Tältä osin sillä, oliko hankkeen työt jo aloitettu, ei komission mukaan ollut ratkaisevaa merkitystä.

43 On riidatonta, että hanketta ei kannata toteuttaa, jos hankkeen toteuttaminen sellaisenaan tulee mahdottomaksi luonnonsuojeluyhdistysten esittämien huomautusten johdosta, kuten tässä tapauksessa on käynyt.

44 On kuitenkin tutkittava, edellyttääkö 9 artiklan mukaisen irtisanomisoikeuden käyttäminen sitä, että töitä on jo tehty. Tämän säännöksen sanamuoto puoltaa tällaista tulkintaa, sillä siinä puhutaan työohjelman jatkamisesta. Silti on todettava, että nyt käsiteltävänä olevan tapauksen kaltaisessa tilanteessa, jossa mitään (rakennus)töitä ei vielä ole tehty, voidaan kysyä, onko sopimus mahdollista irtisanoa 9 artiklan perusteella.

45 Se, että komissio irtisanoo sopimuksen 9 artiklan perusteella, vaikuttaa kuitenkin mahdolliselta. Ennen töiden aloittamista vastaajat olivat aluksi lähettäneet komissiolle vain ensimmäisen väliraportin. Sen jälkeen kun oli selvinnyt, että hankkeen toteuttaminen alkuperäisen kaltaisena ei enää ollut mahdollista luonnonsuojeluyhdistysten esittämien huomautusten johdosta, SIVU ilmoitti komissiolle tilanteesta. Lisäksi se luopui uusista maksuista ja ehdotti tuohon päivään mennessä jo saamiensa ennakkojen palauttamista. Tältä osin komissio on oikeassa lähtiessään siitä, että hankkeen toteuttaminen raukesi.

46 Kun sopimuksen 9 artiklan mukaan on hyvinkin mahdollista irtisanoa sopimus silloin, kun töitä on jo toteutettu, mikä käytännössä aiheuttaisi velvoitteensa laiminlyöneelle sopimuspuolelle suuremman vahingon, sitä suuremmalla syyllä sopimus on voitava irtisanoa kaikkien muiden edellytysten ollessa samat silloin, kun hankkeeseen kuuluvia todellisia rakennustöitä ei vielä ole aloitettu. Muutoin olisi järjetöntä sopimuksen irtisanomiseksi ensiksi odottaa tai jopa vaatia töiden alkamista, kun jo tätä ennen on osoitettu, että hanketta ei voida toteuttaa alkuperäisessä muodossaan.

47 Lisäksi tässä tapauksessa tähän kysymykseen voidaan jättää vastaamatta, sillä irtisanomisen asemesta komissio olisi myös voinut purkaa sopimuksen sen 8 artiklan mukaisesti. Komissiolla oli oikeus tehdä näin, koska vastaajat eivät olleet noudattaneet komission kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Siitä huolimatta, että komissio oli kehottanut vastaajia toimimaan määräajassa, vastaajat eivät olleet toimittaneet sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja raportteja.

48 Tässä tapauksessa oikeudelliset seuraamukset ovat samoja, sovelletaanpa tapauksessa 8 artiklaa tai 9 artiklaa. Sekä maksettu ennakko että sopimusperusteiset sakot olisi pitänyt maksaa. Tosin sopimuksen 9 artiklan mukaan koronmaksuvelvollisuus periaatteessa alkaa vasta siitä päivästä, jona työt saatetaan loppuun tai keskeytetään. Tässä tapauksessa mitään (rakennus)töitä ei kuitenkaan ollut tehty; vain ensimmäinen tekninen väliaikaraportti oli laadittu. Sitä voidaan kuitenkin pitää vain valmistelevana toimena eikä siis vielä toimintana, joka voitaisiin rinnastaa töiden suorittamiseen. Kuitenkin silloin - kuten tässä tapauksessa -, kun mitään rakennustöitä ei ole ollenkaan tehty, se, ettei niitä ole tehty, voidaan aivan hyvin rinnastaa sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuun töiden keskeyttämiseen. Tältä osin koronmaksuvelvollisuus syntyy sopimuksen 9 artiklan nojalla sinä päivänä, kun varat saadaan käyttöön (17.1.1991), eli tässä tapauksessa näin ollen samana päivänä kuin silloin, jos sopimus olisi purettu 8 artiklan nojalla.

49 Edellä esitetystä - kuten myös komission perusteluista, jotka tältä osin ovat riittäviä sen tutkimiseksi, onko yksipuolisen tuomion antamisvaatimus perusteltu - ilmenee, että komission vaatimus on ilmeisesti perusteltu.

50 Komission vaatimien korkojen määrän osalta on todettava, että komission oikeus saada korkoja koskee vain ennakon saamisesta lähtien kertyviä sopimusperusteisia korkoja. Näiden lisäksi vaadittu korko (laillinen viivästyskorko) ei ole perusteltu.

51 Sopimuksen sekä 8 että 9 artiklassa oli sovittu, että siinä tapauksessa, että sopimus puretaan, peritään korko, jonka korkokanta on ERYR:n ecumääräisissä toimissaan soveltama korkokanta, joka julkaistaan kunkin kuukauden ensimmäisenä arkipäivänä.

52 Ranskan oikeuden mukaan - joka sopimuksen 14 artiklan mukaan on sopimukseen sovellettava oikeus - korkoja maksetaan vain sopimuksen tai lain perusteella (siviililain 1153 §). Korkojen on katettava vahinko, joka on aiheutunut siitä, että velkojalla ei ollut tiettyä summaa käytössään määrättynä ajanjaksona. Tämä vahinko korvataan kuitenkin riittävästi sopimusperusteisella korolla. Tämän johdosta olisi epäoikeudenmukaista myöntää velkojalle - tässä tapauksessa komissiolle - oikeus periä lisäkorkoa. Viivästyksen aiheuttaman lisävahingon osalta on todettava, että velkoja voi vedota siihen ja vaatia siitä korvausta lain säännösten perusteella.

53 Tässä tapauksessa komissio ei kuitenkaan ole esittänyt muuta vahingonkorvausvaatimusta, joten sillä on loppujen lopuksi oikeus (ainoastaan) sopimusperusteisiin korkoihin.

54 Lopuksi on siis todettava, että komission vaatimus ennakon palauttamisesta korkoineen on ilmeisesti perusteltu vain siltä osin kun se koskee itse ennakon määrää samoin kuin sopimusperusteisia korkoja.

55 Kaikesta edellä esitetystä seuraa, että komission vaatimus on hyväksyttävä vain tämän määrän osalta ja hylättävä ylimenevältä osalta.

F Oikeudenkäyntikulut

56 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut. Kyseisen artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla tämän tapauksen vastaajien on vastattava oikeudenkäyntikuluista yhteisvastuullisesti. Jos asiassa osa vaatimuksista ratkaistaan toisen asianosaisen ja osa toisen asianosaisen hyväksi, yhteisöjen tuomioistuin voi työjärjestyksen 69 artiklan 3 kohdan mukaan määrätä oikeudenkäyntikulut jaettaviksi. Tässä tapauksessa komissio on ensinnäkin vaatinut, että vastaajat velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut. Komissio on hävinnyt kanteensa vain liikaa vaadittujen korkojen osalta. Vaaditusta kokonaissummasta korot, joita koskevaa vaatimusta ei hyväksytä, ovat kuitenkin vain pieni osa, joten on kohtuullista velvoittaa asian hävinneet asianosaiset korvaamaan kaikki oikeudenkäyntikulut.

G Takaisinsaantimahdollisuus

57 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 94 artiklan 4 kohdan mukaan yksipuolista tuomiota vastaan voidaan hakea takaisinsaantia yhden kuukauden kuluessa tuomion tiedoksi antamisesta.

H Ratkaisuehdotus

58 Ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin antaa yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 94 artiklan 2 kohdan nojalla yksipuolisen tuomion, jossa todetaan seuraavaa:

1) SIVU du plan d'eau de la Vallée du Lot ja SARL Hydro-Réalisations, selvitystilassa, velvoitetaan yhteisvastuullisesti maksamaan komissiolle 83 928 ecua (kahdeksankymmentäkolmetuhatta yhdeksänsataakaksikymmentäkahdeksan ecua) 17.1.1991 laskettavine sopimusperusteisine korkoineen, jonka korkokanta on Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisissä toimissaan soveltama korkokanta, joka julkaistaan kunkin kuukauden ensimmäisenä arkipäivänä.

2) Tämän lisäksi vaadittujen laillisten korkojen osalta kanne hylätään.

3) Vastaajat velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

(1) - Ranskan oikeuden mukainen "syndicat intercommunal à vocation unique".

(2) - Hankkeen alkuperäinen nimi on "Plan d'eau sur le Lot - Intégration d'une microcentrale hydroélectrique basse chute dans le seuil".

(3) - Energia-alan esittelyhankkeiden ja teollisten koehankkeiden edistämisestä taloudellisen tuen avulla 20 päivänä joulukuuta 1985 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3640/85 (EYVL L 350, s. 29).

(4) - Liitteessä I on sopimuspuolten sopima töiden aikataulu.

(5) - Tällä tarkoitetaan tässä yhteydessä kahta vastaajaa.

(6) - Ranskankielisen alkuperäisversion mukaan " - - le contrat est résilié d'office - - ".

(7) - Euroopan raha-asiain yhteistyörahasto.

(8) - Asia C-337/96, komissio v. Iraco, tuomio 3.12.1998, Kok. 1998, s. I-7943.