EY:n perustamissopimuksen 169 artiklasta (josta on tullut EY 226 artikla) seuraa, ettei komissiolla ole velvollisuutta käynnistää jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä, vaan tämä on sen vapaassa harkinnassa, minkä vuoksi yksityiset henkilöt eivät voi vaatia sitä omaksumaan tiettyä kantaa eivätkä nostaa kumoamiskannetta sitä vastaan siksi, että se on kieltäytynyt toteuttamasta toimenpiteitä.

Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 5 artiklan a ja b alakohdan nojalla, joiden mukaan käsittelyn on oltava tarpeen sellaisen tehtävän suorittamiselle, joka tehdään yleisen edun vuoksi tai käsittelystä vastaavan tahon lakiin perustuvan velvoitteen noudattamiseksi, käsittelyn on oltava lainmukaista. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 2 artiklassa säädetty oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin, mikä on jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä, joka asuu jossain jäsenvaltiossa, sekä jokaisella oikeushenkilöllä, jolla on sääntömääräinen kotipaikka jossain jäsenvaltiossa, on asetuksen N:o 45/2001 5 artiklan b alakohdassa tarkoitettu lakiin perustuva velvoite. Jos asetuksessa N:o 1049/2001 velvoitetaan tietojen luovuttamiseen, joka on asetuksen N:o 45/2001 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettua tietojen käsittelyä, tämän saman asetuksen 5 artikla tekee siis tästä luovuttamisesta tältä osin lainmukaista.

Oikeus tutustua henkilötietoja sisältäviin asiakirjoihin kuuluu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 soveltamisalaan. Tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan asiakirjaan tutustumista koskevan oikeuden hakijan ei tarvitse perustella hakemustaan eikä hänellä näin ollen ole velvollisuutta osoittaa minkäänlaisen edun olemassaoloa, jotta hän voisi saada oikeuden tutustua pyydettyihin asiakirjoihin. Näin ollen, jos henkilötietoja siirretään asetuksen N:o 1049/2001 2 artiklan, jossa säädetään jokaisen unionin kansalaisen oikeudesta tutustua asiakirjoihin, toteuttamiseksi, tilanne kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan, joten hakijan ei tarvitse osoittaa, että tietojen luovuttaminen on tarpeen yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 8 artiklan b alakohdassa tarkoitetuin tavoin. Sen edellyttäminen, että hakija osoittaa siirron tarpeellisuuden – mikä asetetaan asetuksessa N:o 45/2001 lisäedellytykseksi –, olisi vastoin asetuksen N:o 1049/2001 tavoitetta eli sitä, että yleisölle annetaan mahdollisimman laaja oikeus tutustua toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin.

Kun otetaan huomioon, että oikeus tutustua asiakirjaan evätään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla, jos asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen vahingoittaisi yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa, henkilötietojen siirto, joka ei kuulu tämän poikkeuksen alaan, ei lähtökohtaisesti vaaranna rekisteröidyn oikeutettuja etuja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 8 artiklan b alakohdassa tarkoitetuin tavoin.

Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 18 artiklassa säädetään, että asianomaisella henkilöllä on oikeus milloin tahansa vastustaa itseään koskevien tietojen käsittelyä tilanteeseensa liittyvien huomattavan tärkeiden ja perusteltujen syiden vuoksi paitsi kyseisen asetuksen 5 artiklan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa. Näin ollen, kun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetussa asetuksessa N:o 1049/2001 tarkoitettu tietojen käsittely on asetuksen N:o 45/2001 5 artiklan b alakohdassa tarkoitettu lakiin perustuva velvoite, rekisteröidyllä ei lähtökohtaisesti ole vastustusoikeutta. Kun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa kuitenkin säädetään tästä lakiin perustuvasta velvoitteesta tehtävästä poikkeuksesta, tietojen luovuttamisen vaikutukset rekisteröityyn on otettava tällä perusteella huomioon. Tältä osin on huomattava, että kun näiden tietojen luovuttaminen ei vahingoita yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa, kuten asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa edellytetään, rekisteröidyn esittämä kielto ei voi estää tätä luovuttamista.

Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 säännöksiä on, siltä osin kuin niissä säädetään sellaisten henkilötietojen käsittelystä, jotka voivat vahingoittaa perusvapauksia ja erityisesti oikeutta yksityiselämään, välttämättä tulkittava perusoikeuksien valossa, jotka ovat erottamaton osa yleisiä oikeusperiaatteita, joiden noudattamista yhteisöjen tuomioistuin ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin valvovat ja jotka on toistettu nimenomaisesti EU 6 artiklan 2 kohdassa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina.

EU 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 nojalla tehtyjen päätösten on noudatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklaa. Tältä osin EY 255 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä asetuksessa vahvistetaan asiakirjoihin tutustumisoikeutta koskevat yleiset periaatteet ja rajoitukset yleisen tai yksityisen edun huomioon ottamiseksi. Niinpä tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään poikkeuksesta yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojan turvaamiseksi. Koska poikkeuksia, jotka koskevat asiakirjoihin tutustumisoikeuden periaatetta, on tulkittava suppeasti, tämä poikkeus koskee vain sellaisia henkilötietoja, jotka voivat konkreettisesti ja tosiasiallisesti vahingoittaa yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden kunnioittamista.

Se, että pöytäkirjaan sisältyy näiden edustajien nimet, ei nosta esiin kysymystä kyseisten henkilöiden yksityiselämän suojasta, kun otetaan huomioon, että he osallistuivat kokoukseen yhteisöjensä edustajina. Pöytäkirjaan ei myöskään sisälly näiden henkilöiden omia mielipiteitä vaan kannanottoja, joista vastaavat yhteisöt, joita nämä henkilöt edustavat. Edustajien nimien ilmaiseminen ei missään tapauksessa voi konkreettisesti ja tosiasiallisesti vahingoittaa asianomaisten henkilöiden yksityiselämän ja koskemattomuuden suojaa. Pelkästään se, että asianomaisen henkilön nimi esiintyy jonkin kokouksen osanottajien luettelossa sillä perusteella, että hän edustaa tiettyä yhteisöä, ei ole tällainen loukkaus, eikä mainitun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa edellytetty asianomaisten henkilöiden yksityiselämän ja koskemattomuuden suoja vahingoitu.

Perustamissopimuksen 169 artiklan (josta on tullut EY 226 artikla) mukaisessa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevassa menettelyssä pidetyn kokouksen pöytäkirjaan sisältyvä luettelo osanottajista, jotka on luetteloitu niiden yhteisöjen mukaan, joiden nimissä ja lukuun kyseiset henkilöt osallistuivat kokoukseen, ja kustakin henkilöstä on mainittu titteli, etunimen alkukirjain, sukunimi ja tarvittaessa se osasto, elin tai liitto, johon hän kyseisessä yhteisössä kuuluu, sisältää yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja henkilötietoja, koska tähän kokoukseen osallistuneet henkilöt ovat siitä tunnistettavissa. Pelkästään se, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 nojalla tehdyssä pyynnössä tarkoitettuun asiakirjaan sisältyy henkilötietoja, ei välttämättä kuitenkaan merkitse, että kysymys asianomaisten henkilöiden yksityiselämän suojasta tai koskemattomuudesta nousisi esille, vaikka ammatillista toimintaa ei lähtökohtaisesti ole suljettu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa tarkoitetun yksityiselämän käsitteen ulkopuolelle.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan kolmatta luetelmakohtaa, jonka pyrkimyksenä on suojata ”tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoituksia”, sovelletaan ainoastaan, jos kyseisten asiakirjojen luovuttaminen saattaa vaarantaa tarkastus-, tutkinta- tai tilintarkastustoimien saattamisen päätökseen. Tältä osin on todettava, että kuten tämän poikkeuksen sanamuodosta ilmenee, sillä ei pyritä suojaamaan tutkintatoimia sellaisinaan vaan näiden toimien tavoitetta, joka on jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn osalta se, että kyseessä oleva jäsenvaltio saadaan noudattamaan yhteisön oikeutta.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 mukaisessa menettelyssä esitetyn asiakirjoihin tutustumista koskevan hakemuksen käsittelyssä edellytettävän tutkimisen on oltava luonteeltaan konkreettinen. Yhtäältä ainoastaan se seikka, että asiakirja koskee poikkeuksella suojattua etua, ei riitä perustelemaan poikkeuksen soveltamista. Lisäksi suojatun edun vahingoittumisen riskin on oltava kohtuudella ennustettavissa eikä puhtaasti hypoteettinen. Näin ollen tutkiminen, joka toimielimen on poikkeusta soveltaakseen suoritettava, on tehtävä konkreettisella tavalla, ja sen on ilmettävä päätöksen perusteluista.

Vaikka tarve turvata niiden henkilöiden anonymiteetti, jotka toimittavat komissiolle mahdollisia yhteisön oikeuden rikkomisia koskevia tietoja, on hyväksyttävä tavoite, jolla voidaan perustella se, että komissio ei anna oikeutta tutustua tiettyihin asiakirjoihin tai edes niiden osiin, käsiteltävänä olevassa asiassa on kuitenkin niin, että komissio on ilmaissut vain abstraktisti sen vahingon, jonka kysymyksessä olevan asiakirjan luovuttaminen nimineen saattaisi aiheuttaa sen tutkintatoimille, mutta se ei ole oikeudellisesti riittävällä tavalla osoittanut, että tämän asiakirjan luovuttaminen vahingoittaisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti tutkintatoimien tavoitteita. Komissio ei siis ole käsiteltävänä olevassa tapauksessa osoittanut, että tutkintatoimien tavoite vaarantuisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti sen vuoksi, että kuusi vuotta näiden toimien päättymisen jälkeen pyydetyt tiedot luovutettaisiin.

(ks. 151 ja 152 kohta)