ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Henkilöstösääntöjen 82 artiklan sanamuodon mukaan eläkkeen saajilla on oikeus siihen, että heidän eläkkeisiinsä sovelletaan sitä valtiota varten vahvistettua korjauskerrointa, jossa eläkkeen saaja on osoittanut asuinpaikkansa olevan. Sovellettavilla korjauskertoimilla pyritään takaamaan kaikille entisille virkamiehille saman ostovoiman takaavat suoritukset heidän asuinpaikastaan riippumatta ja siitä huolimatta, että eläke käytettäisiinkin muussa kuin eläkkeen saajan asuinvaltiossa. Asuinmaan käyttäminen viiteperusteena eläkkeen saajien elinolojen ja ostovoiman arvioimiseksi on perusteltua siksi, että asuinpaikan käsitteen, sellaisena kuin siitä on säädetty henkilöstösääntöjen 82 artiklassa, on katsottava käsittävän myös sen paikan, jossa entisen virkamiehen tosiasialliset sidokset ovat, ja siis myös sen paikan, jossa hänen katsotaan suorittavan hankintansa.

Asuinpaikan käsite, jolla tarkoitetaan paikkakuntaa, jolle asianomainen keskittää intressinsä pysyvästi tai tavanomaisesti haluten näin tehdä tästä asuinpaikasta pysyvän, vaikka se ei perustukaan pelkästään henkilön tietyn maan alueella viettämän ajan pituuteen, edellyttää sen fyysisen seikan lisäksi, että henkilö pysyy tietyllä paikkakunnalla, joka tapauksessa myös sitä, että henkilöllä on aikomus elää ja solmia tavanomaiset sosiaaliset suhteensa siellä. Tämä asuinpaikan käsite on ominainen yhteisön julkishallinnolle, eikä se välttämättä vastaa tämän termin kansallisia määritelmiä.

(ks. 70 — 72 kohta)

Viittaukset: asia 284/87, Schäflein v. komissio. 14.7.1988 (Kok. 1988. s. 4475,9 kohta): asia T-285/94, Pfloeschner v. komissio. 14.12.1995 (Kok. H. 1995. s. I-A-291 ja s. II-889. 46 kohta); yhdistetyt asiat T-238/95 — T-242/95, Mongelli ym. v. komissio. 7.7.1998 (Kok. H. 1998, s. I-A-319 ja s. II-925,41 — 43 kohta); asia T-60/00, Liaskou v. neuvosto. 3.5.2001 (Kok. H. 2001. s. I-A-107 ja s. II-489, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja asia T-29/01. Puente Martín v. komissio. 18.9.2002 (Kok. H. 2002. s. I-A-157 ja s. II-833, 60 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Muutoksenhakumenettely - Kanne yhteisöjen tuomioistuimissa - Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivalta - Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivaltaan ei kuulu tosiseikkojen uudelleen tutkiminen tässä tuomioistuimessa ensimmäistä kertaa esitettyjen todisteiden valossa

(Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 135 artiklan 4 kohta; neuvoston asetuksen N:o 40/94 63 artikla)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kuviomerkki, joka on ajoneuvon etusäleikön kuvaus

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

1. Sellaisen kanteen yhteydessä, jonka tarkoituksena on sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakuntien päätösten laillisuuden valvonta yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 63 artiklassa tarkoitetulla tavalla, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä ei ole tutkia uudelleen tosiseikkoja tässä tuomioistuimessa ensimmäistä kertaa esitettyjen todisteiden valossa. Näiden todisteiden hyväksyminen on vastoin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 135 artiklan 4 kohtaa, jonka mukaan asianosaisten kirjelmät eivät voi muuttaa riidan kohdetta siitä, mikä se on ollut valituslautakunnassa.

( ks. 18 kohta )

2. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan tavaramerkkejä, joilta puuttuu erottamiskyky, ei rekisteröidä.

Kun on kyseessä kuviomerkin, joka on auton sellaisen etuosan kuvaus, joka on muodoltaan epäsäännöllinen, jonka keskellä on seitsemän suurta vertikaalista aukkoa ja jonka kummassakin yläkulmassa on ympyrä, joka esittää ajoneuvon etuvaloja, rekisteröinti, jota haetaan Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkaan 12 kuuluvia ajoneuvoja, maakulkuneuvoja sekä niiden osia varten, tällaiselta kuviomerkiltä ei puutu täysin erottamiskyky, koska se on epätavallisen etusäleikön kuvio, joka tuo mieleen vanhanaikaisen etusäleikön, ja yksinkertainen muoto, jota ei voida pitää aivan tavanomaisena, joten kyseessä oleva etusäleikkö voi jäädä kohdeyleisön mieleen kaupallisen alkuperän osoittajana ja sillä siis voidaan erottaa ja yksilöidä moottoriajoneuvot, joissa on tämä etusäleikkö, muista yrityksistä peräisin olevista moottoriajoneuvoista.

( ks. 46, 48 ja 50 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen, kun komissio tekee päätöksen yhteisön taloudellisen tuen lakkauttamisesta

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Viittaaminen liiteasiakirjaan - Sallittavuus

(EY 253 artikla)

3. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Luottamuksensuoja - Voimassa olevaa oikeutta ilmeisellä tavalla rikkonut ei voi vedota luottamuksensuojaan

Tiivistelmä

1. Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen missä tahansa menettelyssä, joka on aloitettu tiettyä henkilöä vastaan ja joka voi päättyä tälle vastaiseen päätökseen, on yhteisön oikeuden perustavanlaatuinen periaate, jota on noudatettava, vaikka tästä menettelystä ei olisi annettu mitään määräyksiä. Tämä periaate edellyttää, että henkilöt, joille päätös on osoitettu ja joiden etuihin se merkittävästi vaikuttaa, voivat tehokkaasti ilmaista kantansa.

Komission päätös kantajan kanssa tehdyn tukisopimuksen mukaisen yhteisön taloudellisen tuen lakkauttamisesta on tehty mainittua periaatetta noudattaen, kun kantaja on voinut esittää seikkaperäisesti huomautuksensa niistä seikoista, joita komissio on esittänyt päätöksensä perustelemiseksi, vaikka mainitun toimielimen yksiköiden suorittamaa kantajan tilien tarkastamiseksi tehtyä tarkastuskäyntiä koskeva tilintarkastuskertomus, johon viitataan päätöksessä, on annettu kantajalle vasta päätöksen tiedoksiantohetkellä.

( ks. 56, 61 ja 63 kohta )

2. EY 253 artiklassa edellytetyistä perusteluista on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä riidanalaisen toimenpiteen tehneen yhteisön toimielimen päättely siten, että niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt, jotta he voivat puolustaa oikeuksiansa, ja että yhteisöjen tuomioistuimet voivat tutkia toimenpiteen laillisuuden. Perusteluvelvollisuuden laajuus riippuu kyseessä olevan toimen luonteesta ja siitä asiayhteydestä, jossa se on tehty, sekä kaikista asiaa koskevista oikeussäännöistä.

Lisäksi silloin, kun viitataan päätökseen liitettyyn asiakirjaan ja siis sen sisältöön, tämän päätöksen perusteluvelvollisuus voi täyttyä tällä asiakirjalla.

( ks. 68 ja 69 kohta )

3. Kaikilla niillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia, on oikeus vedota luottamuksensuojaan. Henkilö, joka on selvästi rikkonut voimassa olevia säännöksiä, ei kuitenkaan voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen.

( ks. 76 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Merkit, joista tavaramerkki voi muodostua - Merkit, jotka ovat myös mainoksissa käytettäviä iskusanoja - Edellytys - Erottamiskyky

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Sanamerkki REAL PEOPLE, REAL SOLUTIONS

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

1. Sellaisen tavaramerkin rekisteröintiä yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 perusteella, joka koostuu merkeistä tai ilmauksista, jotka ovat mainoksissa käytettäviä iskusanoja, laatua koskevia ilmauksia tai kehotuksia ostaa niitä tavaroita tai palveluja, joita varten tavaramerkkiä on käytetty, ei sinänsä estä se, että merkkiä on käytetty tällä tavoin. Merkki, joka täyttää muita tehtäviä kuin tavaramerkin tehtävän, on kuitenkin asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla erottamiskykyinen vain, jos se voidaan heti ymmärtää niin, että sillä ilmaistaan niiden tavaroiden tai palvelujen, joita varten sitä on käytetty, kaupallinen alkuperä, jolloin kohdeyleisö voi erottaa ilman sekaannuksen mahdollisuutta tavaramerkin haltijan tavarat tai palvelut niistä, joilla on eri kaupallinen alkuperä.

( ks. 19 ja 20 kohta )

2. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan "tavaramerkkejä, joilta puuttuu erottamiskyky", ei rekisteröidä. Sanamerkin REAL PEOPLE, REAL SOLUTIONS rekisteröintiä on haettu seuraavia palveluja varten: etämarkkinointi (Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokka 35), tietokonelaitteiston ylläpito (luokka 37) sekä tietokoneteollisuuden tekniset tukipalvelut, tietokonepalvelut, tietokoneen toimintojen testaukseen liittyvät konsultointipalvelut tietokoneohjelmistojen tuottajille ja käyttäjille, asiakastukipalvelut, tietokantojen muuntopalvelut, tuotetietoihin liittyvät tilauksesta tehtävät kirjoitus- ja tekstin editointi- ja käännöspalvelut muiden lukuun ja navigointipalvelut (luokka 42). Kyseiseltä sanamerkiltä puuttuu näiden osalta erottamiskyky.

Näin on siksi, että tämä sanamerkki muodostuu sanaryhmästä, jolla on itsenäinen merkitys sitä kokonaisuutena tarkasteltaessa ja jonka on näin ollen helppo ymmärtää merkitsevän sitä, että tarkoitetut palvelut ovat todellisten henkilöiden todellisille henkilöille tarjoamia käytännöllisiä ratkaisuja. Näin ollen kohdeyleisö ymmärtää sen ensisijaisesti myynninedistämiseen liittyvinä iskusanoina pikemminkin kuin tavaramerkkinä.

( ks. 17, 26 ja 30 kohta )
Näin ollen tapauksessa, jossa hallinto on sopinut virkamiehen kanssa myönnytysjärjestelystä ja antanut hänelle täsmällisiä takeita siitä, että hänet määrätään johonkin yksikköön, hallinto sitoutuu toteuttamaan kaikki kohtuulliset toimenpiteet, jotta henkilö, jota asia koskee, voi säilyttää tämän asemapaikan, jos tämä on sovitettavissa yhteen yksikön edun kanssa. Tämän vuoksi, vaikka virkamiehellä ei voi tämän järjestelyn perusteella olla perusteltuja toiveita asemapaikkansa pysyvyydestä, koska täten rajoitettaisiin liian paljon toimielimillä olevaa vapautta yksikköjensä järjestämisessä ja tarpeiden muuttumiseen mukautumisessa, hallinto on loukannut virkamiehen perusteltua luottamusta päättämällä tämän siirtämisestä sellaisten seikkojen perusteella, jotka olivat jo tiedossa silloin, kun järjestelystä sovittiin, ja jotka olisi siis voitu ottaa huomioon sen siirtopäätöksen tekemisen yhteydessä, jonka osalta oletetaan, koska sen pätevyyttä ei ole riitautettu, että se tehtiin yksikön edun mukaisesti. Tästä seuraa, että hallinto voi pitää asemapaikan säilyttämistä yksikön edun vastaisena vain kyseisen päätöksen jälkeen ilmenneiden seikkojen perusteella.

Vahingonkorvauskanne otetaan tutkittavaksi kumoamiskanteen liitännäisenä kanteena vain silloin, kun niiden välillä on olemassa suora yhteys ja ilman, että ennen sitä olisi välttämättä esitettävä vaatimus, jossa nimittävää viranomaista kehotetaan korjaamaan väitetty vahinko ja valitus, jossa kiistetään tämän vaatimuksen nimenomainen tai implisiittinen hylkääminen. Sen sijaan silloin, kun väitetty vahinko ei ole seurausta toimesta, jonka kumoamista on vaadittu, vaan useista hallinnon väitetyistä virheistä ja laiminlyönneistä, oikeudenkäyntiä edeltävä menettely on ehdottomasti aloitettava vaatimuksella, jossa nimittävää viranomaista kehotetaan korjaamaan tämä vahinko ja sitä on tarvittaessa jatkettava vaatimuksen hylkäämispäätöstä koskevalla valituksella.

(ks. 57 kohta)

Viittaukset: yhdistetyt asiat T-17/90. T-28/91 ja T-17/92, Camara Alloisio ym. v. komissio. 15.7.1993 (Kok. 1993.s. II-841,47 kohta) ja asia T-74/01. Ferrer de Moneada v. komissio. 13.6.2002 (Kok. H. 2002. s. I-A-87 ja II-411, 69 kohta).
Avainsanat

Oikeudenkäynnin kohde

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Yksityisille oikeuksia antavan oikeussäännön riittävän ilmeinen rikkominen – Toimielimellä ei ole harkintavaltaa – Pelkkä yhteisön oikeuden rikkominen on riittävää (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 79–83 kohta)

2. Vahingonkorvauskanne – Maailman kauppajärjestö – WTO-sopimuksiin ei ole mahdollista vedota yhteisön toimen laillisuuden riitauttamiseksi – Poikkeukset – Yhteisön toimi, jonka tarkoituksena on WTO-sopimusten täytäntöönpano tai jossa on nimenomainen ja täsmällinen viittaus WTO-sopimuksiin – Yhteisön banaanintuontijärjestelmä – WTO:n riitojenratkaisuelimen toteama yhteensopimattomuus WTO:n sääntöjen kanssa – Tuomioistuinvalvonta, joka koskee tämän järjestelmän laillisuutta WTO:n sääntöihin nähden – Poissulkeminen (EY 288 artiklan toinen kohta; neuvoston asetukset N:o 404/93 ja N:o 1637/98; komission asetus N:o 2362/98) (ks. 102 ja 105–107 kohta)

3. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Yhteisön toimielimet eivät ole toimineet lainvastaisesti – Todellinen vahinko, syy-yhteys ja epätavallinen ja erityinen vahinko – Kumulatiivisuus (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 149 kohta)

4. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – WTO-sopimusten vastaisen yhteisön banaanintuontijärjestelmän ylläpitäminen – Yhdysvaltojen hallinnon toteuttamasta kostotoimenpiteestä aiheutuva vahinko – Syy-yhteys (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 166, 167, 172–174 ja 178 kohta)

5. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Yhteisön toimielimet eivät ole toimineet lainvastaisesti – Yhteisön banaanintuontijärjestelmän yhteensopimattomuudesta WTO-sopimusten kanssa aiheutuva vahinko – Vahinko ei ole epätavallinen – Yhteisö ei ole vastuussa (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 183, 184, 186, 191 ja 193 kohta)

Oikeudenkäynnin kohde

Aihe

Sen vahingon korvaamista koskeva kanne, jonka väitetään aiheutuneen siitä, että Amerikan yhdysvallat kantoi kantajan puuvillasta valmistettujen vuodevaatteiden tuonnista lisämaksua, jonka kantamisen Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisuelin oli sallinut sen jälkeen, kun yhteisön banaanintuontijärjestelmän oli todettu olevan yhteensopimaton WTO:n perustamissopimuksen liitteinä olevien sopimusten ja pöytäkirjojen kanssa

Päätöksen päätösosa

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.

2) Kantajat vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja ne velvoitetaan korvaamaan neuvostolle ja komissiolle aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.

3) Espanjan kuningaskunta vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (neljäs jaosto)

5 päivänä joulukuuta 2002

Asia T-249/00

Paul Edwin Hoyer

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Väliaikaiset toimihenkilöt — Sopimuksen irtisanominen — Irtisanomisajan laskeminen — Pitämättömät lomat”

Täydellinen teksti hollanninkielellä II-1249

Aihe:

Kanne, jossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta vaaditaan kumoamaan 14.6.2000 tehdyt komission päätökset, jotka koskevat kantajan väliaikaisen toimihenkilön sopimuksen irtisanomisen osalta laskettavan irtisanomisajan päättymispäivän laskemista (päätös R/78/2000) ja palvelussuhteen päättymishetkellä kantajan pitämättömien lomapäivien määrän laskemista (päätös R/26/2000).

Ratkaisu:

Kanne hylätään. Kumpikin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Tiivistelmä

Henkilöstö – Sairausloma – Sairauden todistaminen – Lääkärintodistuksen esittäminen (jotta hallinto voi arvioida lääkärintarkastuksen tarpeellisuutta) – Esittäminen mahdollisimman pian

(Henkilöstösääntöjen 59 ja 60 artikla)

Henkilöstösääntöjen 59 artiklassa säädetään, että virkamiehen, joka osoittaa olevansa kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, on mahdollisimman pian ilmoitettava toimielimelleen kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään ja toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää. Toimielimen hallinto voi kiistää tällaisen lääkärintodistuksen pätevyyden ja todeta kyseisen virkamiehen olevan sääntöjenvastaisesti poissa ainoastaan, jos virkamies on ensin tutkittu lääkärintarkastuksessa. Velvollisuutta suorituttaa tällainen tarkastus ennen kieltäytymistä hyväksyä lääkärintodistus vastaa kyseessä olevan virkamiehen velvollisuus toimittaa mahdollisimman pian todistus, josta ilmenee riittävän selvästi ja varmasti se työkyvyttömyys, johon hän aikoo vedota, koska muutoin henkilöstösääntöjen 59 ja 60 artiklan säännökset jäävät vaikutuksettomiksi.

Tästä seuraa, että virkamies, joka osoittaa olevansa kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden vuoksi, ei saa täyttä oikeutta sairauslomaan riippumatta lääkärintodistuksen esittämisestä, sillä mikäli näin olisi, kyseinen toimielin ei voisi tarvittaessa harjoittaa valvontaa, jonka tarpeellisuutta on arvioitava lääkärintodistuksesta ilmenevien tietojen perusteella.

(ks. 42 ja 43 kohta)

Viittaukset: asia T-135/95, Z v. komissio, 20.11.1996 (Kok. H. 1996, s. I-A-519 ja s. II-1413, 32 ja 34 kohta) ja asia T-29/96, Schoch v. parlamentti, 11.7.1997 (Kok. H. 1997, s. I-A-219 ja s. II-635, 38 kohta).
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (viides jaosto)

23 päivänä tammikuuta 2003

Asia T-53/00

Serena Angioli

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Henkilöstö — Kumoamiskanne — Sisäinen kilpailu väliaikaisten toimihenkilöiden vakinaistamiseksi — Hakijan jättäminen merkitsemättä soveltuvien hakijoiden luetteloon — Valintalautakunnan työskentelyn salassapito”

Täydellinen teksti ranskan kielellä II-73

Aihe:

Kanne, jossa vaaditaan, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa 28.5.1999 tehdyn komission päätöksen olla merkitsemättä kantajaa väliaikaisten toimihenkilöiden vakinaistamiseksi järjestetyn sisäisen kilpailun COM/TA/2/98 soveltuvien hakijoiden luetteloon sekä kaikki valintalautakunnan ja nimittävän viranomaisen sen jälkeen tekemät päätökset.

Ratkaisu:

Kanne hylätään. Kumpikin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Tiivistelmä

Tapauksessa, jossa tietyiltä kilpailun hakijoilta on lainvastaisella tavalla evätty kilpailun kirjallisiin kokeisiin osallistuminen, mutta jossa tämä lainvastaisuus on käynyt ilmi vasta sen jälkeen, kun kyseiset kokeet oli järjestetty, hallinto ei ole loukannut yhdenvertaisen kohtelun ja syrjintäkiellon periaatetta järjestäessään toiset kirjalliset kokeet, joiden kysymykset ovat erilaiset kuin ensimmäisten kokeiden yhteydessä esitetyt ja johon voivat osallistua vain lainvastaisesti poissuljetut hakijat, jotka olivat käyttäneet muutoksenhakukeinoja henkilöstösäännöissä määrätyissä määräajoissa. Näin ollen hallinto ei ole rikkonut yhtäkään henkilöstösääntöjen säännöstä ja on toiminut prosessiekonomian periaatetta noudattaen palauttaakseen asianomaisille heidän oikeutensa parhaalla mahdollisella tavalla, noudattaen huolellisesti oikeusvarmuuden ja hyvän hallinnon periaatteita. (ks. 30 - 36 kohta) Viittaukset: asia T-294/97, Carrasco Benitez v. komissio. 12.11.1998 (Kok. H. 1998. s. I-A-601 ja II-1819).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Valtiontuki - Käsite - Oikeudellinen luonne - Tulkinta objektiivisten seikkojen perusteella - Tuomioistuinvalvonnan laajuus

(EY 87 artiklan 1 kohta)

2. Valtiontuki - Käsite - Yksityinen sijoittaja -arviointiperusteen mukainen harkinta - Julkisen yksikön myöntämä avustus sille tappiota aiheuttavan toiminnan siirron toteuttamiseksi - Avustuksen määrä vastaa järkevien markkinataloustoimijoiden välisen normaalin liiketoimen tulosta - Avustus ei ole tukea

(EY 87 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksessa määritellyn tuen käsite on oikeudellinen ja sitä on arvioitava objektiivisten seikkojen perusteella. Tämän takia yhteisöjen tuomioistuinten on lähtökohtaisesti valvottava kokonaisvaltaisesti sitä, kuuluuko jokin toimenpide EY 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, ottaen huomioon niiden käsiteltävänä olevaan asiaan liittyvät konkreettiset seikat samoin kuin se, onko komission arvio tekninen tai monimutkainen.

( ks. 40 kohta )

2. Sen arvioimiseksi, onko valtion toimenpidettä pidettävä tukena, on määritettävä, saako edunsaajayritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut normaalien markkinaedellytysten vallitessa, ja onko kyseinen etu myönnetty suoraan tai välillisesti valtion varoista tai aiheutuuko siitä lisäkustannuksia valtiolle tai valtion tätä tarkoitusta varten nimeämille tai perustamille elimille.

Tämän vuoksi silloin kun sellaisella toimitussopimuksella kolmanteen sidottu julkinen yksikkö, josta se ei voi irrottautua, päättää sille kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat tappiot huomioon ottaen siirtää velvoitteensa täytäntöönpanon jollekin toiselle toimijalle myöntämällä tälle avustuksen, joka on pienempi kuin niiden tappioiden kokonaismäärä, joista julkinen yksikkö olisi sille kuuluvan toimitusvelvoitteen johdosta joutunut vastaamaan, ja jonka myöntämisen tämä toimija on asettanut hyväksymisensä ehdoksi, ei voida katsoa, että kyseinen avustus on EY 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos se kokonaisjärjestely, johon avustus kuuluu, on normaali liiketoimi, jonka yhteydessä eri osapuolet ovat toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin, eikä julkinen osapuoli ole ottanut huomioon talous- tai sosiaalipoliittisia tavoitteita.

( ks. 38, 39 ja 43-54 kohta )
Huolimatta siitä, että valintalautakunnalla on harkintavalta kilpailun kokeiden yksityiskohtien ja sisällön osalta, kilpailuilmoitus sitoo sitä siinä muodossa, kuin se on julkaistu. Kilpailuilmoituksen oleellinen tarkoitus on henkilöstösääntöjen mukaan se, että sillä ilmoitetaan mahdollisimman tarkasti asianomaisille, millaisia kykyjä kyseessä olevan toimen hoitaminen edellyttää, jotta he kykenisivät arvioimaan, onko heidän syytä tehdä hakemus ja minkälaiset asiakirjatodisteet ovat kilpailulautakunnan työn kannalta tärkeitä ja siis liitettävä hakemuksiin.

Erityisesti kokeisiin hyväksymiseen liittyvän ammatillisen kokemuksen tasoa on arvioitava kilpailuilmoituksessa mainituissa puitteissa eikä valintalautakunta saa missään tapauksessa lisätä tähän edellytystä, jota siinä ei tosiasiassa ole mainittu.

(ks. 35 ja 36 kohta)

Viittaukset: asia 225/87, Belardinelli v. yhteisöjen tuomioistuin, 12.7.1989 (Kok. 1989, s. 2353, 13 kohta); asia T-214/99, Carrasco Benftez v. komissio, 21.11.2000 (Kok. H. 2000, s. I-A-257 ja II-1169, 69 kohta) ja yhdistetyt asiat T-95/00 ja T-96/00, Zaur-Goraja Dubigh v. komissio, 3.4.2001 (Kok. H. 2001, s. I-A-79 ja II-379,47 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Kanne sellaisesta päätöksestä, jolla pelkästään vahvistetaan aikaisempi päätös - Tutkimatta jättäminen - Vahvistavan päätöksen käsite - Aikaisemman päätöksen kanssa samanlainen päätös, joka on tehty tilanteen uudelleen tutkimisen jälkeen, ei ole aikaisemman päätöksen vahvistava päätös

(EY 230 artikla)

2. Euroopan yhteisöjen julkiset hankinnat - Sopimuksen tekeminen tarjouskilpailun perusteella - Yhteisön toimielinten harkintavalta - Tuomioistuinvalvonnan rajat

Tiivistelmä

1. Sellaista päätöstä koskeva kumoamiskanne, jolla pelkästään vahvistetaan aikaisempi päätös, on jätettävä tutkimatta. Päätöksellä pelkästään vahvistetaan aikaisempi päätös, jos siinä ei ole mitään uutta verrattuna aiempaan päätökseen ja jos sitä ei ole edeltänyt tämän aiemman päätöksen adressaatin tilanteen uudelleen arviointi. Tässä suhteessa se seikka, että parlamentti ei ole tarkistanut alun perin tekemäänsä päätöstä tutkittuaan uudelleen aikaisemman päätöksen adressaatin esittämät perustelut, ei ole riittävä syy katsoa, että päätöksellä pelkästään vahvistetaan aikaisempi päätös.

( ks. 30 ja 35 kohta )

2. Toimielimillä on tarjouspyyntömenettelyssä velvollisuus varmistaa, että tarjouspyynnössä asetetuilla ehdoilla ei houkutella potentiaalisia tarjoajia rikkomaan niiden toimintaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä. Koska kansallisen oikeuden tulkitseminen kuuluu yksinomaan kansallisille viranomaisille, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on ainoastaan päätettävä, onko hankintaviranomaisena toimiva toimielin siinä päätöksessä, jolla se on hylännyt hylätyn tarjoajan esittämän, tämän toimielimen ja hyväksytyn tarjoajan välisen sopimuksen pätevyyttä koskevan väitteen, tehnyt ilmeisen arviointivirheen tulkitessaan kansallista lainsäädäntöä.

( ks. 63 kohta )