Niinpä julkishallinnon opetushenkilöstön arviointisuunnitelmaan osallistumista ja siitä myönteisen arvioinnin tapauksessa seuraavaa taloudellista kannustinta on myös pidettävä puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitettuina työehtoina. On nimittäin niin yhtäältä, että viiden vuoden palvelusaika edellytyksenä arviointisuunnitelmaan osallistumiselle täyttää sen ratkaisevaa seikkaa koskevan kriteerin, joka edellä palautettiin mieleen. Toisaalta myönteisen arvioinnin saaminen arviointisuunnitelman yhteydessä ei vaikuta mitenkään ylennystä tai ammatillista kehitystä koskevaan järjestelmään vaan se ilmenee yksinomaan palkanlisänä. Taloudellisen kannustimen muodossa oleva palkanosa on työehtona myönnettävä määräaikaiselle työntekijälle samassa määrin kuin vakituiselle työntekijälle. Puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 kohdan sellainen tulkinta, jossa oikeus osallistua arviointiohjelmaan ja tästä myönteisen arvioinnin tapauksessa seuraava taloudellinen kannustin suljetaan pois työehtojen käsitteen määritelmästä, tarkoittaisi sitä, että määräaikaisille työntekijöille syrjintää vastaan myönnettävän suojan soveltamisala pienenisi vastoin mainitun määräyksen tavoitetta.

Sosiaalipolitiikan alalla ratkaiseva seikka sen arvioimisessa, kuuluuko toimenpide määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen, joka on Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta annetun direktiivin 1999/70 liitteenä, 4 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitettuun työehtojen käsitteeseen, on työtä koskeva seikka eli työntekijän ja työnantajan välille muodostunut palvelussuhde.

Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta annetun direktiivin 1999/70 liitteenä olevan määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle säännöstölle, jonka mukaan julkishallinnon opetushenkilöstön arviointisuunnitelmaan osallistuminen ja siitä myönteisen arvioinnin tapauksessa seuraava taloudellinen kannustin ovat ilman mitään asiallisia syitä mahdollisia vain opettajille, jotka työskentelevät vakituisessa palvelussuhteessa vakinaisina virkamiehinä, eivätkä opettajille, jotka työskentelevät määräaikaisessa palvelussuhteessa väliaikaisina virkamiehinä.

Tässä yhteydessä asiallisten syiden käsite edellyttää, että todettua erilaista kohtelua voidaan perustella sillä, että on olemassa kyseessä olevalle työehdolle ominaisia täsmällisiä ja konkreettisia seikkoja siinä erityisessä asiayhteydessä, johon työehto kuuluu, ja näin on oltava objektiivisten ja läpinäkyvien arviointiperusteiden perusteella, jotta voidaan varmistaa, että kyseinen erilainen kohtelu vastaa todellista tarvetta, että sillä voidaan saavuttaa asetettu tavoite ja että se on tätä varten tarpeellinen. Tällaiset seikat voivat olla muun muassa seurausta niiden työtehtävien erityisluonteesta, joiden hoitamiseksi kyseiset määräaikaiset sopimukset on tehty, sekä näille tehtäville luontaisista ominaispiirteistä tai mahdollisesti jäsenvaltion toiminnasta, kun se pyrkii perusteltuun sosiaalipoliittiseen päämäärään.

Kun otetaan huomioon jäsenvaltioilla oman julkishallintonsa järjestämisessä oleva harkintavalta, ne voivat lähtökohtaisesti – rikkomatta direktiiviä 1999/70 ja puitesopimusta – säätää palvelusvuosia koskevista edellytyksistä tiettyihin tehtäviin pääsemiseksi, rajoittaa pääsyn sisäiseen ylennysmenettelyyn ainoastaan vakinaisiin virkamiehiin sekä edellyttää näiden osoittavan, että heillä on valintamenettelyn kohteena olevaa luokkaa välittömästi alempaa luokkaa vastaava ammatillinen kokemus. Tästä harkintavallasta huolimatta jäsenvaltioiden määrittämiä harkintaperusteita on sovellettava avoimesti ja soveltamista on voitava valvoa, jotta estetään määräaikaisten työntekijöiden sulkeminen menettelyn ulkopuolelle käyttämällä perusteena pelkästään työsopimuksen tai työsuhteen kestoa osoituksena heidän palvelusajastaan ja ammatillisesta kokemuksestaan.

Kun tällainen erilainen kohtelu valintamenettelyssä johtuu tarpeesta ottaa huomioon sitä työtehtävää, joka tällä menettelyllä on tarkoitus täyttää, koskevat objektiiviset vaatimukset, jotka eivät liity väliaikaisen virkamiehen ja hänen työnantajansa välisen palvelussuhteen määräaikaisuuteen, mainittu erilainen kohtelu voi olla pätevästi perusteltua puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 ja/tai 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Sitä vastoin yleinen ja abstrakti edellytys, jonka mukaan viiden vuoden palvelusjakso voi kertyä ainoastaan vakinaisena virkamiehenä, ilman, että otetaan muun muassa huomioon näiden virkamiesten hoidettavina olevien tehtävien erityisluonnetta tai ominaispiirteitä, ei täytä puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 kohtaa koskevassa oikeuskäytännössä asetettuja edellytyksiä. Asia on näin varsinkin silloin, kun opetushenkilöstön arviointisuunnitelmaan pääseminen ja myönteisen arvioinnin tapauksessa palkanlisän saaminen ovat kansallisen säännöstön mukaan mahdollisia vain opettajille, jotka ovat olleet vakinaisina virkamiehinä palveluksessa viisi vuotta, vaikka väliaikaisina virkamiehinä palveluksessa olevat opettajat täyttävät täysin samat pääsykriteerit mutteivät saa etuja.

(ks. 51, 53–56, 58 ja 60 kohta sekä määräysosa)