Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Ennakkoratkaisukysymykset - Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta - Rajat - Kysymykset, joilla ei ilmiselvästi ole merkitystä, ja hypoteettiset kysymykset, joihin ei voida antaa hyödyllistä vastausta - Kysymykset, joilla ei ole yhteyttä pääasian oikeudenkäynnin kohteeseen

(EY 234 artikla)

2. Yhteisön oikeus - Tulkinta - Yhdenmukaisen tulkinnan periaate

3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettely - Direktiivi 93/36/ETY - Hankintaviranomaiset - Julkisoikeudellinen laitos - Yleisen edun mukaisten tarpeiden käsite - Yleisen edun mukaiset, muut kuin teolliset tai kaupalliset tarpeet - Asian arvioimisen kuuluminen kansalliselle tuomioistuimelle - Kaikkien asian kannalta merkityksellisten oikeudellisten seikkojen ja tosiseikkojen huomioon ottaminen

(Neuvoston direktiivin 93/36/ETY 1 artiklan b alakohta)

4. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettely - Direktiivi 93/36/ETY - Hankintaviranomaiset - Julkisoikeudellinen laitos - Tällaisen laitoksen hoitoa koskevaan julkisen vallan valvontaan liittyvä arviointiperuste - Pelkän jälkitarkastuksen riittämättömyys

(Neuvoston direktiivin 93/36/ETY 1 artiklan b kohdan kolmas luetelmakohta)

Tiivistelmä

1. Yhteisöjen tuomioistuin voi kieltäytyä vastaamasta kansallisen tuomioistuimen esittämään ennakkoratkaisukysymykseen vain, jos on ilmeistä, että yhteisön oikeuden tulkitsemisella, jota kansallinen tuomioistuin on pyytänyt, ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, tai jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen tai jos yhteisöjen tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin.

( ks. 22 kohta )

2. Sekä yhteisön oikeuden yhdenmukaisen soveltamisen periaate että yhdenvertaisuusperiaate edellyttävät, että yhteisön oikeuden sellaisen säännön sanamuotoa, joka ei sisällä nimenomaista viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen säännöksen sisällön ja soveltamisalan määrittämiseksi, on tulkittava itsenäisesti ja yhdenmukaisesti koko yhteisössä, mikä on tehtävä ottamalla huomioon tämän säännön asiayhteys ja kyseisen säännöstön tavoitteet.

( ks. 35 kohta )

3. Jotta tiettyä laitosta voitaisiin pitää "julkisoikeudellisena laitoksena" ja näin ollen julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/36/ETY 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettuna "hankintaviranomaisena", sen on tyydytettävä yleisen edun mukaisia muita kuin teollisia tai kaupallisia tarpeita, sen on oltava oikeushenkilö ja sen rahoituksen, hallinnon tai valvonnan on oltava laajasti sidoksissa valtioon, alueellisiin tai paikallisiin viranomaisiin taikka muihin julkisoikeudellisiin laitoksiin.

Edellä mainitussa säännöksessä oleva käsite "yleisen edun mukaiset tarpeet" on yhteisön oikeuden itsenäinen käsite, jota on tulkittava ottaen huomioon säännöksen asiayhteys ja direktiivin 93/36/ETY tavoitteet. Sen 1 artiklan b alakohdan toisessa alakohdassa ei nimittäin nimenomaisesti viitata jäsenvaltioiden oikeuteen. Vaikka saman säännöksen kolmannessa alakohdassa viitataan julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/37/ETY liitteeseen I, jossa on luettelo niistä julkisoikeudellisista laitoksista ja laitosryhmistä, jotka kussakin jäsenvaltiossa täyttävät saman b alakohdan toisessa alakohdassa mainitut edellytykset, tässä liitteessä itsessään ei millään tavoin määritellä käsitettä "yleisen edun mukaiset tarpeet", eikä kyseisessä liitteessä oleva luettelo ole tyhjentävä, sillä kyseisen luettelon tarkkuusaste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen.

Hautausurakoinnin harjoittamisella voidaan tosiasiallisesti katsoa tyydytettävän yleisen edun mukaista tarvetta. Näiden toimintojen harjoittaminen liittyy oikeusjärjestyksen perusteisiin, koska valtiolla on ilmeinen intressi valvoa läheisesti syntymä- ja kuolintodistusten kaltaisten todistusten laadintaa, ja terveydenhuoltoon ja kansanterveyteen liittyvät ilmeiset syyt voivat olla perusteena jäsenvaltion menettelylle, kun se säilyttää nämä toiminnot määräysvallassaan. Se seikka, että alueellisella tai paikallisella viranomaisella on lakiin perustuva velvollisuus järjestää hautajaiset - ja tarvittaessa vastata niistä aiheutuvista kuluista - jos niitä ei ole pidetty tietyssä ajassa kuolintodistuksen antamisen jälkeen, on osoitus tällaisen yleisen edun mukaisen tarpeen olemassaolosta.

Sen kysymyksen osalta, tyydytetäänkö hautausurakoinnin harjoittamisella direktiivin 93/36/ETY 1 artiklan b alakohdassa tarkoitetuin tavoin yleisen edun mukaisia muita kuin teollisia tai kaupallisia tarpeita, todetaan, että yleisen edun mukaisten muiden kuin teollisten tai kaupallisten tarpeiden ei voida katsoa puuttuvan yksinomaan sillä perusteella, että kehittynyttä kilpailua on, vaikka tällä seikalla onkin tietty painoarvo. Kansallisen tuomioistuimen tehtäviin kuuluu arvioida, onko tällainen tarve olemassa, ja sen on tällöin otettava huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset oikeudelliset seikat ja tosiseikat, jollaisia ovat olosuhteet, joiden takia tämä laitos perustettiin, ja olosuhteet, joissa se harjoittaa toimintaansa.

( ks. 34-40, 45, 51-53, 57, 60, 61, 65 ja 66 kohta sekä tuomiolauselman 1-3 kohta )

4. Pelkkä jälkikäteen toimitettava tarkastus ei täytä julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/36/ETY 1 artiklan b alakohdan toisen alakohdan kolmannesta luetelmakohdasta ilmenevää valtion, alueellisten tai paikallisten viranomaisten taikka muiden julkisoikeudellisten laitosten valvontaan liittyvää arviointiperustetta, sillä määritelmän mukaan julkinen valta ei jälkikäteistä valvontaa harjoittaessaan voi vaikuttaa kyseisen laitoksen tekemiin julkisia hankintoja koskeviin päätöksiin.

Tämä peruste täyttyy sitä vastoin sellaisessa tilanteessa, jossa julkinen valta tarkastaa kyseisen laitoksen tilinpäätöksen lisäksi myös sen hoidon numerotietojen paikkansapitävyyden, toiminnan lainmukaisuuden, säästäväisyyden, kannattavuuden ja tarkoituksenmukaisuuden kannalta katsottuna ja jossa julkisen vallan edustajan sallitaan päästä niihin tiloihin ja laitoksiin, joissa tämän laitoksen toimintaa harjoitetaan, sekä ilmoittaa näiden tarkastusten tuloksista sille alueelliselle viranomaiselle, joka toisen yhtiön välityksellä omistaa kyseisen laitoksen osakepääoman.

( ks. 70 ja 74 kohta sekä tuomiolauselman 4 kohta )