YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTIN MÄÄRÄYS

29 päivänä maaliskuuta 1996

Asia T-24/96 R

U

vastaan

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

”Henkilöstö — Toimipaikka — Täytäntöönpanon lykkääminen — Välitoimet”

Täydellinen teksti saksan kielellä II-479

Aihe:

Vastaajan sen päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen, jolla määrättiin kantajan toimipaikaksi Thessaloniki; kantajan toimipaikan pysyttäminen tilapäisesti komission Berliinin toimistossa.

Lopputulos:

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin 29.2.1996 antamalla määräyksellä tehtyä täytäntöönpanon lykkäämistä jatketaan 12.4.1996 asti, tämä päivä mukaan lukien. Kyseiseen päivään asti kantaja työskentelee Berliinissä. Välitoimia koskeva hakemus hylätään muilta osin.

Määräyksen lyhennelmä

Kantaja otettiin 12.11.1993 tehdyllä, toistaiseksi voimassa olevalla työsopimuksella vastaajan palvelukseen. Työsopimuksessa kantajan toimipaikaksi määriteltiin Berliini, jossa Cedefopilla oli tuolloin kotipaikka.

Neuvosto siirsi 1.9.1994 Cedefopin kotipaikan Thessalonikiin (Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N: o 337/75 muuttamisesta 16 päivänä toukokuuta 1994 annettu asetus (EY) N:o 1131/94, EYVL L 127, s. 1).

”Cedefopin Thessalonikiin muuttamiseen liittyvistä sosiaalisluonteisista toimenpiteistä”23.1.1995 vastaajan johtajan ja henkilöstön edustajien välillä tehtyyn ”puitesopimukseen” sisältyy erityisesti määräyksiä henkilöstön vakinaistamisesta (4.1 kohta) ja siitä tilanteesta, että asianomainen henkilö ei voi lähteä Berliinistä (4.3 kohta).

Vastaajan henkilöstöön säädettiin 1.3.1995 sovellettavaksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia säännöksiä (Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta annetun asetuksen N:o 337/75 muuttamisesta 6 päivänä helmikuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 251/95, EYVL L 30, s. 1).

Kantajasta tuli 1.4.1995 koeajalla oleva virkamies, ja hänet vakinaistettiin 1.1.1996.

Puitesopimuksen 4.3 kohtaan perustuvan kantajan hakemuksen mukaisesti kantajan toimipaikaksi määrättiin 1.9.1995 alkaen (päivä, jolloin Cedefop todellisuudessa siirtyi Thessalonikiin) kuuden kuukauden ajaksi komission Berliinin toimisto (kantajan 31.7.1995 tekemä päätös, jossa viitataan 7.7.1995 tehtyyn yleispäätökseen).

Vastauksena kantajan hakemukseen, jossa hän pyysi kyseisen toimipaikkaansa koskevan toimenpiteen voimassaolon jatkamista, vastaaja ilmoitti kantajalle 12.2.1996 päiväämällään kirjeellä (jonka kantaja vastaanotti 17.2.1996) 8.2.1996 tekemästään päätöksestä, jolla kantaja siirrettiin työskentelemään vastaajan kotipaikkaan 1.3.1996 alkaen.

Kantaja nosti kanteen, jossa se vaatii 8.2.1996 tehdyn päätöksen kumoamista, ja esitti välitoimia koskevan hakemuksen samalla, kun se antoi vastaajalle tiedoksi tekemänsä henkilöstövalituksen perusteet.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti lykkäsi 29.2.1996 antamallaan määräyksellä riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanoa siihen asti, kunnes välitoimia koskevassa menettelyssä on annettu tuomioistuimen määräys.

Oikeudelliset seikat

Hakemuksen tutkittavaksi ottaminen

Kanne ei ole ilmeisen perusteeton siltä osin kuin kanteen kohteena on kantajan tekemän sen hakemuksen hylkääminen, jolla kantaja pyysi saada työskennellä edelleen komission Berliinin toimistossa (tarkoitus, joka liittyy riittävän läheisesti välitoimia koskevaan hakemukseen), koska hylkäämistä on ensi näkemältä pidettävä 31.7.1995 tehdystä päätöksestä erillisenä päätöksenä. Virkamiehillä, joiden osalta on tehty puitesopimuksen 4.3 kohtaan perustuva toimenpide, voivat nimittäin pyytää tämän toimenpiteen voimassaolon jatkamista tämän saman puitesopimuksen kohdan mukaisesti (55 ja 56 kohta).

Se, että pyydetyt välitoimet saattavat vaikuttaa komission intresseihin, vaikka komissio ei ole asianosaisena tässä asiassa, voidaan ottaa tarvittaessa huomioon punnittaessa eri intressejä, eikä tällä seikalla ole siten vaikutusta hakemuksen tutkittavaksi ottamiseen (57 kohta).

Viittaukset: asia 92/78 R, Simmenthal v. komissio, yhteisöjen tuomioistuin 22.5.1978 (Kok. 1978, s. 1129, 9, 10, 18 ja 19 kohta).

Se, että kanne on nostettu samana päivänä kuin vastaajalle on annettu tiedoksi kantajan tekemän valituksen perusteet, ei riitä perusteeksi sille, että kanteeseen liittyvä välitoimia koskeva hakemus olisi jätettävä tutkimatta (58 kohta).

Viittaukset: asia 794/79 R, B v. parlamentti, yhteisöjen tuomioistuin 5.12.1979 (Kok. 1979, s. 3635, 3 kohta).

Kiireellisyys ja intressivertailu

Yhteisön toimielimillä on niiden perussääntöjen asettamissa rajoissa laaja harkintavalta sen suhteen, miten ne järjestävät toimintansa niille uskottujen tehtävien edellyttämällä tavalla, ja sen suhteen, mihin ne sijoittavat käytettävissään olevan henkilöstön näiden tehtävien suorittamista varten. Tämän vuoksi sellaisen välitoimia koskevan hakemuksen kiireellisyyttä, joka liittyy toimipaikan siirtoa koskevaan päätökseen, on arvioitava ottaen huomioon se, että vaikka tällainen toimipaikan siirto aiheuttaa hankaluuksia asianomaiselle virkamiehelle, siirto ei ole epätavallinen ja ennakolta arvaamaton tapahtuma virkamiesuralla. Tämän mukaisesti täytäntöönpanon lykkääminen on perusteltu vain sellaisten pakottavien ja poikkeuksellisten seikkojen vuoksi, jotka voivat aiheuttaa asianomaiselle virkamiehelle vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa (60 ja 61 kohta).

Viittaukset: yhdistetyt asiat 161/80 ja 162/80, Carbognani ja Coda Zabetta v. komissio, yhteisöjen tuomioistuin 24.2.1981 (Kok. 1981, s. 543, 28 kohta); asia T-102/95, Aubineau v. komissio, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 17.5.1995 (Kok. H. 1995, s. II-365,23 kohta).

Näitä periaatteita, jotka on kehitetty erityisesti siksi, että otettaisiin huomioon se, että toimielimillä on useita toimipaikkoja, voidaan soveltaa myös käsiteltävänä olevassa asiassa, varsinkin kuin ensi näkemältä kantajan työskentelystä Berliinissä hyötyy ainakin pääosin komissio eikä siten vastaajana oleva toimielin, jossa kantajalla on virka ja joka maksaa hänelle palkan. Puitesopimuksen 4.3 kohdalla ei estetä sitä, että kantajan pyytämästä siirron jatkamisesta päättäminen kuuluu vastaajan harkintavaltaan; vastaajan intressi siirtää takaisin yksiköihinsä muualla toimivat virkamiehensä voi saada painoarvoa niiden seurausten vuoksi, joita aiheutuu jatkuvasta muualla työskentelystä. Lisäksi sitä, että komissio on tehnyt vasta tietyllä viiveellä mahdolliseksi puitesopimuksella tavoitellun liikkuvuuden (sopimuksen 4.3 kohdalla oli kantajan mukaan tarkoitus tehdä virkamiehille mahdolliseksi tällainen liikkuvuus), ei ole ensi näkemältä luettava vastaajan syyksi, eikä välitoimista päättävä tuomari voi tämän perusteella jättää ottamatta huomioon vastaajan etua työnantajana (63 kohta).

Se, että riidanalaisella päätöksellä vastaaja velvoitetaan luopumaan elinetujensa keskuksesta Berliinistä, jossa hänen perheensä ja ystävänsä ovat, pysyy sen rajoissa, mitä tavallisesti voi aiheutua virkamiehen toimipaikan siirtämistä koskevasta toimenpiteestä, eikä tätä ole siten pidettävä vakavana ja korjaamattomana vahinkona (65 kohta).

Tämä päätelmä ei välttämättä sovellu siltä osin, kuin riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanosta voi aiheutua kantajan väittämää vahinkoa yhteiselämälle, jossa hän on ollut lukuisia vuosia toisen henkilön kanssa. Koska hän on kuitenkin hyväksynyt täysin tietoisesti virkavelvollisuutensa ja ne seuraukset, joita näistä velvollisuuksista voi aiheutua erityisesti hänen toimipaikkansa ja siten yksityiselämänsä suhteen, intressivertailu ei voi johtaa välitoimien määräämiseen (66 kohta).

Nämä seikat koskevat myös sitä kantajan väitettä, jonka mukaan riidanalaisen päätöksen täytäntöönpano estää häntä tulevaisuudessa vierailemasta säännöllisesti hänen Miinsterissä asuvan isänsä luona, joka on vakavasti sairas. Kantajan esittämät tiedot siitä, miten useasti hän on vieraillut isänsä luona ja miten välttämättömiä nämä vierailut ovat, ovat liian epämääräisiä, jotta voitaisiin päätellä, että kysymyksessä on vakavan ja korjaamattoman vahingon vaara (67 kohta).

Kantajalla ei ole talousarviossa huomioon otettua virkaa komissiossa, minkä vuoksi hän ei voi olla vaarassa ”menettää” tätä virkaa riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanon vuoksi. Lisäksi kantajan toimipaikan siirtäminen Thessalonikiin ei voi vaikuttaa hänen mahdollisuuksiinsa tulla palkatuksi siirtojärjestelmän mukaisesti avoimia olevaan virkaan muualla kuin Cedefopissa (68 kohta).

Toisin kuin kantaja väittää, riidanalainen päätös ei voi ensi näkemältä vaikuttaa hänen asemaansa virkamiehenä, hänen ihmisarvoonsa tai ammatilliseen arvostukseensa. Kantajan väittämä mahdollisuus, että 12.2.1996 päivätyn kirjeen sanamuodosta ilmenevällä tavalla hänen katsottaisiin irtisanoutuneen pelkästään sen perusteella, että hän ei ilmaannu uuteen toimipaikkaansa päätöksessä mainittuna päivänä, ei ole todellinen, koska vastaaja on nimenomaisesti todennut suullisessa käsittelyssä, että tällaista kantajan toimintaa ei pidettäisi implisiittisenä irtisanoutumisena. Tämän päivämäärän noudattamista ei myöskään ole ensi näkemältä pidettävä niin tiukkana vaatimuksena, etteikö kantaja olisi voinut täyttää sitä hyväksyttävissä olosuhteissa (69 ja 70 kohta).

Edellä esitetyn perusteella ei ole perusteltua määrätä pyydettyjä välitoimia siten, että niitä sovellettaisiin tuomion julistamiseen asti. Ottaen kuitenkin huomioon kysymyksessä olevat intressit vaikuttaa asianmukaiselta jatkaa 29.2.1996 määrättyä täytäntöönpanon lykkäämistä niin pitkäksi aikaa, että kantaja voi ryhtyä tarpeellisiin toimiin siirtyäkseen Thessalonikiin ja siirtyä sinne vastaavin edellytyksin kuin riidanalaisessa päätöksessä oli määrätty. Siihen asti kantajan toimipaikka pysyy Berliinissä. Esitetyistä asiakirjoista ilmenee, että komission toimisto ei vastusta tällaista välitoimea (71 kohta).

Ratkaisu:

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin 29.2.1996 antamalla määräyksellä tehtyä täytäntöönpanon lykkäämistä jatketaan 12.4.1996 asti, tämä päivä mukaan luiden. Kyseiseen päivään asti kantaja työskentelee Berliinissä.

Välitoimia koskeva hakemus hylätään muilta osin.