Väliaikainen versio

JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS

JEAN RICHARD DE LA TOUR

26 päivänä tammikuuta 2023 ( )

Asia C‑640/21

SC Zes Zollner Electronic SRL

vastaan

Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj Napoca

(Ennakkoratkaisupyyntö – Tribunalul Cluj (Clujin alioikeus, Romania))

Ennakkoratkaisupyyntö – Tulliliitto – Asetus (EU) N:o 952/2013 – Virheellinen tulli-ilmoitus – Tulliviranomaisen hallintorikkomukseksi luokittelema virhe – Ilmoittajan mahdollisuus korjata virheensä seuraamuksen välttämiseksi





I Johdanto

1. Käsiteltävä ennakkoratkaisupyyntö koskee asetuksen (EU) N:o 952/2013( ) 173 ja 174 artiklan tulkintaa.

2. Pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat romanialainen yritys SC Zes Zollner Electronic SRL (jäljempänä ZZE) ja Direcţia Regională Vamală Cluj – Biroul Vamal de Frontieră Aeroport Cluj-Napoca (Clujin alueellinen tullihallinto – Cluj-Napocan lentoaseman tullitoimipaikka, Romania) ja jossa on kyse viimeksi mainitun päätöksestä määrätä ZZE:lle seuraamusmaksu, koska tämä siirsi 5 000 elektronista integroitua piiriä pois tullivalvonnasta, ja velvoittaa ZEE maksamaan kyseisten tavaroiden tullausarvoa vastaava summa korotettuna tuontitullilla ja muilla maksuilla.

3. Tarkemmin sanottuna ZZE teki sveitsiläiselle yhtiölle kaksi tilausta, joilla se tilasi yhteensä 10 000 elektronista integroitua piiriä. Tämä yhtiö lähetti niistä samana päivänä kaksi erillistä laskua, joista kumpikin koski 5 000:ta elektronista integroitua piiriä ja oli määrältään 4 950 euroa.

4. Vastaanotettuaan kollit toimitiloissaan ZEE totesi, että ne sisälsivät 10 000 elektronista integroitua piiriä, vaikka Cluj-Napocan lentoaseman tullitoimipaikalle oli tehty tulli-ilmoitus ainoastaan toisen laskun kohteena olleista tavaroista eli 5 000 elektronisesta integroidusta piiristä.

5. Sen vuoksi ZZE teki kyseiselle tullitoimipaikalle tulli-ilmoituksen oikaisuhakemuksen, jolla haettiin todetun virheen oikaisemista tulliviranomaisten tilanteen korjaamiseksi tekemällä oikaisupäätöksellä ja siitä seuraavien tullivelvoitteiden laskemista.

6. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuinta pyydetään ottamaan kantaa siihen, voidaanko tulli-ilmoitusta oikaista siten, että siihen lisätään ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, vaikka tulliviranomaiset ovat jo luovuttaneet kyseiset tavarat. Tätä varten unionin tuomioistuimen on täsmennettävä, mitä unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa mainittuun muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteeseen sisältyy.

7. Unionin tuomioistuinta pyydetään myös ottamaan kantaa siihen, voidaanko siinä tapauksessa, että tällainen oikaisu ei ole sallittua, hakea unionin tullikoodeksin 174 artiklan nojalla tulli-ilmoituksen mitätöintiä, vaikka tulliviranomaiset ovat jo luovuttaneet kyseiset tavarat.

8. Tässä ratkaisuehdotuksessa ehdotan arviointini päätteeksi, että unionin tuomioistuin toteaa, että unionin tullikoodeksin 173 artiklaa on tulkittava siten, että yhtäältä kyseisessä säännöksessä mainittuun muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteeseen ei kuulu ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, jos voidaan osoittaa, että jälkimmäiset tavarat ovat samanlaisia kuin ensin mainitut, koska ne luokitellaan samaan alanimikkeeseen ja koska ne olisi voitu ilmoittaa samalla tulli-ilmoituksella, jos aineellista virhettä ei olisi sattunut, ja toisaalta, että kyseinen artikla ei ole esteenä sille, että tulli-ilmoitusta oikaistaan tavaroiden luovutuksen jälkeen siten, että siihen lisätään alun perin ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, jos oikaisuhakemuksen tueksi esitetään seikkoja, joiden perusteella voidaan osoittaa tämän yli menevän määrän ja tuontiasiakirjojen välinen yhteys, ja jos petosepäilyt voidaan sulkea pois.

9. Ehdotan myös, että unionin tuomioistuin toteaa, että unionin tullikoodeksin 174 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että tilanteessa, jossa yli menevää tavaramäärää ei ole merkitty alkuperäiseen tulli-ilmoitukseen, tulliviranomaiset mitätöivät tämän ilmoituksen tavaroiden luovuttamisen jälkeen.

II Asiaa koskevat oikeussäännöt

A Unionin oikeus

10. Unionin tullikoodeksin johdanto-osan 15 ja 23 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:

”(15) Laillisen kaupan helpottaminen ja petosten torjunta edellyttävät yksinkertaisia, nopeita ja vakiomuotoisia tullimenettelyjä ja ‑prosesseja. – –

– –

(23) – – On tarpeen varmistaa asianmukaiset tehokkaat, varoittavat ja oikeasuhteiset seuraamukset koko sisämarkkinoilla.”

11. Kyseisen tullikoodeksin 5 artiklan, jonka otsikko on ”Määritelmät”, 16 ja 26 alakohdassa säädetään seuraavaa:

”Koodeksia sovellettaessa tarkoitetaan:

– –

16) ’tullimenettelyllä’ jotakin seuraavista menettelyistä, joihin tavarat voidaan asettaa koodeksin mukaisesti:

a) luovutus vapaaseen liikkeeseen;

b) erityismenettelyt;

c) vienti;

– –

26) ’tavaran luovutuksella’ tointa, jolla tulliviranomaiset luovuttavat tavaran sen tullimenettelyn mukaisiin tarkoituksiin, johon tavara on asetettu”.

12. Unionin tullikoodeksin 15 artiklan, jonka otsikko on ”Tietojen toimittaminen tulliviranomaisille”, 2 kohdassa säädetään seuraavaa:

”Henkilön tulliviranomaisille osoittaman tulli-ilmoituksen – – tekeminen merkitsee kyseisen henkilön sitoutumista vastuuseen kaikista seuraavista:

a) tulli-ilmoituksessa, tiedonannossa tai hakemuksessa olevien tietojen oikeellisuudesta ja täydellisyydestä;

b) ilmoituksia, tiedonantoja tai hakemuksia täydentävien asiakirjojen aitoudesta, oikeellisuudesta ja pätevyydestä;

c) soveltuvin osin kyseisten tavaroiden kyseessä olevaan tullimenettelyyn asettamisesta johtuvien tai lupaan sisältyviä toimintoja koskevien kaikkien velvoitteiden täyttämisestä.

– –

Jos ilmoituksen tai tiedonannon antaa tai hakemuksen tai tiedot toimittaa asianomaisen henkilön 18 artiklassa tarkoitettu tulliedustaja, tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyt velvollisuudet sitovat myös tulliedustajaa.”

13. Kyseisen koodeksin 42 artiklan, jonka otsikko on ”Seuraamusten täytäntöönpano”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:

”Kunkin jäsenvaltion on säädettävä tullilainsäädännön noudattamatta jättämisestä johtuvista seuraamuksista. Tällaisten seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.”

14. Kyseisen koodeksin 173 artiklassa, jonka otsikko on ”Tulli-ilmoituksen oikaiseminen”, säädetään seuraavaa:

”1. Ilmoittajan on saatava pyynnöstään oikaista yhtä tai useampaa tulli-ilmoituksessa olevaa tietoa sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat hyväksyneet kyseisen ilmoituksen. Oikaisulla ei voida muuttaa tulli-ilmoitusta koskemaan muita kuin siinä alun perin tarkoitettuja tavaroita.

2. Tällaista oikaisua ei kuitenkaan voida sallia, jos sitä haetaan sen jälkeen, kun jokin seuraavista toimista on suoritettu:

a) tulliviranomaiset ovat ilmoittaneet ilmoittajalle aikovansa tarkastaa tavarat;

b) tulliviranomaiset ovat todenneet tulli-ilmoituksen tiedot virheellisiksi;

c) tulliviranomaiset ovat luovuttaneet tavarat.

3. Ilmoittajan voidaan hakemuksesta sallia 3 vuoden kuluessa hyväksymispäivästä oikaista tulli-ilmoitusta tavaroiden luovutuksen jälkeen, jotta ilmoittaja voisi noudattaa tavaroiden asettamisesta kyseiseen tullimenettelyyn johtuvia velvoitteitaan.”

15. Kyseisen koodeksin 174 artiklassa, jonka otsikko on ”Tulli-ilmoituksen mitätöinti”, säädetään seuraavaa:

”1. Tulliviranomaisten on ilmoittajan hakemuksesta mitätöitävä jo hyväksytty tulli-ilmoitus

a) kun ne ovat vakuuttuneita siitä, että tavarat asetetaan välittömästi toiseen tullimenettelyyn;

b) kun ne ovat vakuuttuneita siitä, että tavaroiden asettaminen ilmoitettuun tullimenettelyyn ei erityisten olosuhteiden vuoksi ole enää perustelua.

Jos tulliviranomaiset kuitenkin ovat ilmoittaneet ilmoittajalle aikovansa tarkastaa tavarat, tulli-ilmoituksen mitätöintiä koskeva hakemus voidaan hyväksyä vasta tarkastuksen jälkeen.

2. Tulli-ilmoitusta ei voida mitätöidä tavaroiden luovutuksen jälkeen, jollei toisin säädetä.”

16. Unionin tullikoodeksin 175 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Siirretään [Euroopan] komissiolle valta antaa 284 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä sellaisten tapausten määrittämiseksi, joissa tulli-ilmoitus mitätöidään 174 artiklan 2 kohdan mukaisesti tavaroiden luovutuksen jälkeen.”

17. Kyseisen koodeksin 176 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä menettelysäännöt, jotka koskevat

– –

c) tulli-ilmoituksen oikaisemista 173 artiklan 3 kohdan mukaisesti tavaroiden luovutuksen jälkeen.

– –”

18. Kyseisen koodeksin 194 artiklassa, jonka otsikko on ”Tavaroiden luovutus”, säädetään seuraavaa:

”1. Jos edellytykset tavaroiden asettamiselle asianomaiseen tullimenettelyyn täyttyvät ja edellyttäen, että mahdollisia asiaankuuluvia rajoituksia on sovellettu eikä tavaroihin kohdistu kieltoja, tulliviranomaisten on luovutettava tavarat heti, kun tulli-ilmoituksessa annetut tiedot on tarkastettu tai hyväksytty tarkastamatta.

– –

2. Kaikki ilmoituksessa tarkoitetut tavarat on luovutettava samanaikaisesti.

Jos tulli-ilmoitus koskee kahteen tai useampaan tavaralajiin kuuluvia tavaroita, kuhunkin tavaralajiin kuuluvia tavaroita koskevia tietoja pidetään ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa erillisenä tulli-ilmoituksena.”

B Romanian oikeus

1. Romanian tullikoodeksista annettu laki nro 86/2006

19. Romanian tullikoodeksista 10.4.2006 annetun lain nro 86/2006 (Legea nr. 86/2006 privind Codul vamal al României)( ) 68 §:n mukaan tavarat voidaan tulliviranomaisen luvalla tarkastaa tai niistä voidaan pyydettäessä ottaa näytteitä tulliselvitysmuodon osoittamiseksi.

20. Kyseisen lain 100 §:ssä säädetään seuraavaa:

”1. Tulliviranomaisella on oikeus viran puolesta tai ilmoittajan hakemuksesta oikaista tulli-ilmoitusta viiden vuoden kuluessa tavaroiden luovutuksesta.

2. Edellä 1 momentissa tarkoitetussa määräajassa tulliviranomainen tarkastaa kaikki tullattuja tavaroita tai näihin tavaroihin myöhemmin kohdistettavia liiketoimia koskevat asiakirjat, luettelot ja kirjanpidon. Tarkastus voidaan suorittaa ilmoittajan tiloissa, ammattitoiminnan harjoittajana suoraan tai välillisesti mainituissa toimissa osallisena olevan henkilön tiloissa taikka muun mainittuja asiakirjoja ja tietoja hallussaan pitävän henkilön tiloissa. Tavarat voidaan tarkastaa myös fyysisesti, jos ne ovat vielä olemassa.

3. Jos tulli-ilmoituksen uuden tarkastuksen tai jälkitarkastuksen perusteella todetaan, että kyseistä tullimenettelyä koskevia säännöksiä on sovellettu virheellisten tai puutteellisten tietojen perusteella, tulliviranomainen toteuttaa toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi käytössään olevat uudet tiedot huomioon ottaen.

4. Tulliviranomainen laatii tilanteen korjaamiseen tarvittavan asiakirjan mallin ja täyttöohjeet.

5. Kun todetaan, että on syntynyt tullivelka tai että on suoritettu liikaa maksuja, tulliviranomainen toteuttaa toimenpiteet maksamatta jääneiden määrien perimiseksi tai liikaa maksettujen määrien palauttamiseksi lainsäädännön mukaisesti.

6. Tulli-ilmoitusten jälkitarkastuksen yhteydessä tulliviranomainen määrittää edellä 3 momentin mukaisesti liikaa maksetut tai maksamatta jääneet määrät, jotka liittyvät tullitoiminnoista valtiolle maksettaviin muihin veroihin ja maksuihin, ja toteuttaa toimenpiteet todettujen maksamatta jääneiden määrien perimiseksi. Näihin veroihin ja maksuihin liittyvät liikaa maksetut määrät palautetaan niitä sääntelevien lain säännösten mukaisesti.

7. Jos tullilainsäädännön rikkomisessa on kyse hallintorikkomuksesta tai tapauksen mukaan rikoksesta, tulliviranomaisen on sovellettava hallintorikkomuksesta määrättäviä seuraamuksia tai saatettava asia rikostutkinta- ja syyttäjäviranomaisten käsiteltäväksi.

8. Hyväksytty ja rekisteröity tulli-ilmoitus ja edellä 4 momentissa tarkoitettu asiakirja muodostavat yhdessä velkasitoumuksen.”

2. Romanian tullikoodeksin soveltamisasetus

21. Romanian tullikoodeksin soveltamissääntöjen hyväksymisestä 7.6.2006 annetun hallituksen asetuksen nro 707/2006 (Hotărârea Guvernului nr. 707/2006 pentru aprobarea Regulamentului de aplicare a Codului vamal al României, jäljempänä hallituksen asetus nro 707/2006)( ) 653 §:n a momentin mukaan minkä tahansa sellaisen tavaran, joka kuuluisi asettaa tullimenettelyyn, siirtäminen pois tullivalvonnasta on hallintorikkomus, josta voidaan määrätä 3 000–8 000 Romanian leun (RON) (n. 635–1 693 euroa)( ) suuruinen hallinnollinen seuraamusmaksu. Tässä tapauksessa tavarat myös julistetaan valtiolle menetetyiksi.

22. Kyseisen asetuksen 654 §:ssä säädetään, että 653 §:n a momentissa tarkoitetun hallintorikkomuksen tapauksessa silloin, kun tavarat eivät ole enää tunnistettavissa, hallintorikkomuksen tekijä on velvollinen maksamaan tavaroiden tullausarvoa vastaavan summan korotettuna tuontimaksuilla ja muilla lain mukaan kannettavilla maksuilla, jotka vastaavat tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen yhteydessä määritettyjä veroja ja maksuja, ja kyseisellä toimenpiteellä on tullivelan lakkaamisen osalta sama oikeusvaikutus kuin tavaroiden julistamisella valtiolle menetetyiksi.

III Pääasian tosiseikat ja ennakkoratkaisukysymykset

23. ZZE teki sveitsiläiselle yhteistyökumppanilleen EM Microelectronic Marin SA ‑yhtiölle kaksi tilausta, jotka koskivat yhteensä 10 000:ta elektronista integroitua piiriä. Jälkimmäinen yhtiö lähetti niistä kaksi erillistä laskua, yhtäältä 2.7.2019 päivätyn laskun nro VFE19-03168, joka koski 5 000:ta elektronista integroitua piiriä ja oli määrältään 4 950 euroa, ja toisaalta 2.7.2019 päivätyn laskun nro VFE19-03169, joka niin ikään koski 5 000:ta elektronista integroitua piiriä ja oli määrältään 4 950 euroa.

24. ZZE sai 4.7.2019 lentorahtikirjaan nro 1Z3022056899895681 liittyvän maahansaapumisilmoituksen kollista, jonka paino oli 2,7 kg ja arvo 4 950 euroa. Tämän asiakirjan perusteella se ilmoitti Cluj-Napocan lentoaseman tullitoimipaikalle ainoastaan laskun nro VFE19-03169 kohteena olleet tavarat kuljetuskustannuksineen.

25. Vastaanotettuaan kollin ZZE totesi, että se sisälsi laskulla nro VFE19-03169 mainittuun määrään nähden kaksinkertaisen määrän tavaraa ja että tavarantoimittaja oli lähettänyt samana päivänä laskun nro VFE19-03168, jota ei ollut huomioitu tulliviranomaisille tehdyssä ilmoituksessa.

26. Tämän vuoksi ZZE teki 9.7.2019 Cluj-Napocan lentoaseman tullitoimipaikalle tulli-ilmoituksen oikaisuhakemuksen, jolla se haki todetun virheen oikaisemista tulliviranomaisten tilanteen korjaamiseksi tekemällä oikaisupäätöksellä ja siitä aiheutuvien tullivelvoitteiden laskemista.

27. Toimivaltaiset tulliviranomaiset laativat 2.9.2019 pöytäkirjan, jossa ne totesivat, että ZZE oli tarkoituksellisesti siirtänyt laskun nro VFE19-03168 kohteena olleet tavarat pois tullivalvonnasta. Näin ollen ne määräsivät ZZE:lle 3 000 RON:n (n. 635 euroa)( ) suuruisen seuraamusmaksun sekä Romanian tullikoodeksin soveltamisasetuksen 654 §:n nojalla 27 839 RON:n (n. 5 893 euroa)( ) suuruisen liitännäisseuraamuksen kyseisen asetuksen 653 §:n a momentissa tarkoitetusta hallintorikkomuksesta.

28. ZZE riitautti kyseisen pöytäkirjan romanialaisissa tuomioistuimissa.

29. Asiaa ensimmäisessä asteessa käsitellyt Judecătoria Cluj-Napoca (ensimmäisen asteen tuomioistuin, Cluj-Napoca, Romania) hylkäsi ZZE:n kanteen. Se katsoi, että riidanalainen pöytäkirja oli annettu muodollisesti sovellettavien säännösten mukaisesti ja että aineellisesti ZZE ei voinut riitauttaa kyseisessä asiakirjassa todettuja tosiseikkoja, koska siihen sovellettiin pätevyys- ja oikeellisuusolettamaa. Kyseinen tuomioistuin totesi, että Romanian tullikoodeksin soveltamisasetuksen 653 §:n a momentissa tarkoitettu hallintorikkomus voi olla joko tahallinen tai tuottamuksellinen ja ettei kyseisen säännöksen soveltaminen rajoitu ainoastaan tapauksiin, joissa teko on ollut tahallinen. Pääasiassa kyseessä olevien tavaroiden omistajana ZZE oli velvollinen tarkistamaan tullimenettelyyn asetetut tavarat ja tekemään niistä asianmukaisen ilmoituksen, joten se ei ollut noudattanut vaadittavaa tarkkaavaisuutta. Se, että ZZE joitakin päiviä vastaanottamiensa tavaroiden luovutuksen jälkeen otti yhteyttä toimivaltaisiin viranomaisiin tilanteen korjaamiseksi, ei ensimmäisen asteen tuomioistuimen mukaan riitä perusteeksi toimivaltaisen viranomaisen ZZE:n syyksi lukemien tekojen rikkomuksellisen luonteen poissulkemiselle.

30. Lisäksi kyseinen tuomioistuin katsoi, ettei käsiteltävässä asiassa voitu soveltaa unionin tullikoodeksin 173 artiklaa, koska kyseisen säännöksen mukaan tulli-ilmoituksen oikaisulla ei saa muuttaa ilmoitusta koskemaan muita kuin siinä alun perin tarkoitettuja tavaroita.

31. ZZE:lle määrätystä seuraamusmaksusta ensimmäisen asteen tuomioistuin totesi, että kyseessä oli laissa säädetty vähimmäisseuraamus ja että se oli teoista aiheutuvaan konkreettiseen yhteiskunnalliseen haittaan nähden oikeasuhteinen seuraamus. Kyseisen tuomioistuimen mukaan ZZE:n menettelystä oli tarpeen määrätä seuraamusmaksu, koska huomautuksen antaminen, jota käytetään seuraamuksena lievissä rikkomuksissa silloinkin, kun asiaa koskevassa lainsäädännössä ei siitä nimenomaisesti säädetä, ei olisi riittänyt ”vakuuttamaan [ZZE:tä] siitä, että sen on noudatettava lakia”.

32. Ensimmäisen asteen tuomioistuin myös katsoi, että ZZE:lle Romanian tullikoodeksin soveltamisasetuksen 654 §:n nojalla määrätty liitännäisseuraamus oli asianmukainen. Kun otettiin huomioon erityisesti päivämäärän, jona kyseessä olevat tavarat oli siirretty pois tullivalvonnasta, ja päivämäärän, jona tulliviranomaisiin otettiin yhteyttä niiden johdosta, välillä kulunut aika sekä se, että ZZE oli vuoden 2019 aikana toteuttanut kahdeksan muuta samalta toimittajalta peräisin olevien ja samankaltaisten tavaroiden tuontia, Clujin alueellinen tullihallinto ei pysty enää tunnistamaan tullivalvonnasta pois siirrettyjä tavaroita. Lisäksi ZZE olisi voinut toimittaa kyseessä olevat tavarat esitettäväksi sen jälkeen, kun se oli ottanut yhteyttä tulliviranomaisiin, mitä se ei kuitenkaan ollut tehnyt.

33. Näin ollen ensimmäisen asteen tuomioistuin hylkäsi kanteen perusteettomana.

34. ZZE valitti tästä ratkaisusta Tribunalul Clujiin (Clujin alioikeus, Romania) ja väitti ensinnäkin, että se oli oma-aloitteisesti ilmoittanut tulliviranomaisille oletetusta hallintorikkomuksesta, toiseksi, että kyse ei todellisuudessa ollut tullivalvonnasta pois siirtämisestä vaan pelkästä aineellisesta virheestä, ja kolmanneksi, että sen syyksi ei ollut aikaisemmin luettu ainuttakaan hallintorikkomusta samankaltaisissa tapauksissa, vaan toimivaltaiset tulliviranomaiset olivat soveltaneet unionin tullikoodeksin 173 artiklassa tarkoitettua menettelyä.

35. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että tulliviranomaiset ja tuomioistuimet ovat noudattaneet unionin tullikoodeksin 173 artiklan ja erityisesti sen 3 kohdan tulkinnassa hyvin erilaisia lähestymistapoja, mikä on oikeusvarmuuden periaatteen vastaista. Se katsoo, että jos käsiteltävän asian kaltaisissa tapauksissa ei sovelleta kyseisen koodeksin 173 artiklaa, ZZE:n syyksi luetun kaltaisten virheiden oikaisemiseen on oltava olemassa jokin toinen laillinen keino, eli joko kyseisen koodeksin 174 artiklassa säädetty keino tai muu menettelyllinen keino, ”johon ei liity ankaria seuraamuksia, jotka voisivat saada [ZZE:n] jättämään noudattamatta voimassa olevia säännöksiä”.

36. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa, että ZZE ”ei toiminut vilpillisessä mielessä” ja että se oli ainoastaan tehnyt ”aineellisen virheen”.

37. Tässä tilanteessa Tribunalul Cluj on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

”1) Sovelletaanko tilanteessa, jossa tavaroiden vastaanottaja havaitsee vastaanotetun määrän suuremmaksi kuin tulli-ilmoituksessa on alun perin ilmoitettu, [unionin tullikoodeksin] 173 artiklaa vai 174 artiklaa?

2) Viittaako [unionin tullikoodeksin] 173 artiklan sanamuoto ’muita kuin [tulli-ilmoituksessa] alun perin tarkoitettuja tavaroita’ tavaroihin, jotka poikkeavat alun perin tarkoitetuista määrältään vai laadultaan vai näiden molempien seikkojen osalta?

3) Jos tavaroiden määrän havaitaan olevan tulli-ilmoituksessa ilmoitettua suurempi, onko tavaroiden vastaanottajalla [unionin tullikoodeksin] mukaan käytettävissään jokin menettelyllinen keino, jonka nojalla vastaanottaja voi oikaista virheet ilman, että sille määrätään hallinto- tai rikosoikeudellisia seuraamuksia?”

38. Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet Romanian ja Viron hallitukset sekä komissio.

IV Asian tarkastelu

A Alustavat huomautukset

39. Muistutan aluksi, että unionin tullikoodeksin perustana on valvottu ilmoittamisjärjestelmä,( ) jolla pyritään rajoittamaan tullimuodollisuuksia ja ‑tarkastuksia niin pitkälti kuin mahdollista ja ehkäisemään samalla sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, joista voi aiheutua vahinkoa unionin talousarviolle. Unionin tullikoodeksin 15 artiklassa ilmoittajat velvoitetaan toimittamaan oikeat ja täydelliset tiedot juuri sen merkityksen vuoksi, joka näillä ennakkoilmoituksilla tulliunionin moitteettoman toiminnan kannalta on.( )

40. Tässä yhteydessä tulli-ilmoitusten peruuttamattomuusperiaate on tullioikeuden olennainen periaate, joka seuraa jokaisen ilmoittajan velvollisuudesta laatia sääntöjenmukainen ilmoitus.( )

41. Tästä peruuttamattomuusperiaatteesta on kuitenkin lievennyksiä.( ) Mainittua periaatetta kyseenalaistamatta unionin tullikoodeksin 173 ja 174 artiklassa nimittäin mahdollistetaan tulli-ilmoituksen oikaisu tai mitätöinti silloinkin, kun tavarat on jo luovutettu.

42. Tulkitsen jäljempänä kyseisiä säännöksiä tässä asiayhteydessä ja ottaen huomioon niiden poikkeuksellisen luonteen.

43. Ensimmäisellä ennakkoratkaisukysymyksellään kansallinen tuomioistuin haluaa lähinnä selvittää, sallitaanko unionin tullikoodeksin 173 ja 174 artiklassa tulli-ilmoituksen oikaiseminen ja mitätöiminen ilmoitetun määrän yli menevän tavaramäärän sisällyttämiseksi kyseiseen ilmoitukseen, vaikka tulliviranomaiset ovat jo luovuttaneet kyseiset tavarat.

44. Toisessa ennakkoratkaisukysymyksessään kansallinen tuomioistuin tiedustelee, viittaako unionin tullikoodeksin 173 artiklan sanamuoto ”muita kuin [tulli-ilmoituksessa] alun perin tarkoitettuja tavaroita” tavaroihin, jotka poikkeavat alun perin tarkoitetuista määrältään vai laadultaan vai näiden molempien seikkojen osalta.

45. Toisin sanoen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, onko katsottava, että tulli-ilmoituksessa ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, josta on lähetetty eri lasku kuin jo ilmoitetuista tavaroista, kuuluu muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteeseen.

46. Jälkimmäinen kysymys on mielestäni keskeinen ensimmäisen ennakkoratkaisukysymyksen, joka koskee sitä, sovelletaanko pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen tilanteeseen unionin tullikoodeksin 173 artiklaa, ratkaisun kannalta.

47. Tullikoodeksin 173 artiklan 3 kohdasta ja 173 artiklan 1 kohdasta yhdessä luettuina nimittäin ilmenee, että tulli-ilmoituksen oikaisua ei voida sallia missään tapauksessa, ei ennen tavaroiden luovutusta eikä sen jälkeen, jos oikaisu muuttaa ilmoitusta koskemaan muita kuin siinä alun perin tarkoitettuja tavaroita, mikä a contrario tarkoittaa sitä, että oikaisu on mahdollinen, jos se koskee samanlaisia tavaroita.

48. Tämän vuoksi ehdotan, että ensimmäiseen ja toiseen ennakkoratkaisukysymykseen vastataan yhdessä määrittämällä ensimmäisessä vaiheessa, mitä muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteellä tarkoitetaan, ja toisessa vaiheessa, onko tulli-ilmoitusta mahdollista oikaista sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat luovuttaneet kyseiset tavarat, ja jos on, miltä osin.

49. Tämän jälkeen tutkin, säädetäänkö unionin tullikoodeksin 174 artiklassa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa sovellettavasta menettelystä, ja vastaan sitten kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen.

B Muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsite

50. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, viitataanko unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa mainitulla muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteellä tavaroihin, jotka poikkeavat alun perin tarkoitetuista määrältään vai laadultaan vai näiden molempien seikkojen osalta.

51. Ensinnäkin on huomautettava, että unionin tullikoodeksissa, delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446( ) ja täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447( ) ei missään täsmennetä tätä muiden tavaroiden käsitettä.

52. Toiseksi adjektiivilla ”muu” (ranskaksi ”autre”, joka tulee latinan sanasta ”alter”) tarkoitetaan määritelmän mukaan jotakin, joka on erillinen tai erilainen suhteessa samaan ryhmään kuuluviin olioihin tai asioihin.( ) Vaikka tämä määritelmä viittaa siihen, että ”muita tavaroita” ovat tavarat, jotka ovat luonteeltaan tai ominaisuuksiltaan erilaisia kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat, se on silti poikkeuksellisen lavea. Näin ollen ei ole poissuljettua, että ilmoitetun määrän yli menevää samanlaisten tavaroiden määrää voidaan pitää unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina muina tavaroina.

53. Kolmanneksi kyseisen säännöksen eri kieliversioista ei ole apua tämän käsitteen täsmentämisessä. Espanjankielinen (”mercancías distintas”), saksankielinen (”andere Waren”), englanninkielinen (”goods other”), italiankielinen (”merci diverse”) ja romaniankielinen versio (”altor mărfuri”) nimittäin viittaavat kaikki kirjaimellisesti muiden tavaroiden käsitteeseen.

54. Jos pitäydytään unionin tullikoodeksin sanamuodossa, kyseinen käsite voi tarkoittaa sekä luonteeltaan ja ominaisuuksiltaan erilaisia tavaroita (laadullinen ero) että luonteeltaan samanlaisia tavaroita, jotka poikkeavat määrältään (määrällinen ero) tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetuista tavaroista.

55. Jos taas pitäydytään tekstin systemaattisessa tulkinnassa, sitä, mitä muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteen alaan kuuluu, on mahdollista arvioida eri tavalla.

56. Tässä yhteydessä on muistutettava, että unionin tullikoodeksin perustana on ilmoittamisjärjestelmä, jolla pyritään rajoittamaan tullimuodollisuuksia ja tullitarkastuksia ja ehkäisemään samalla sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, joista voi aiheutua vahinkoa unionin talousarviolle.( )

57. Tästä järjestelmästä seuraa, että yhtäältä tulli-ilmoitukset voidaan hyväksyä välittömästi, kuten unionin tullikoodeksin 172 artiklassa säädetään. Toisaalta unionin tuomioistuin on todennut, että jotta taattaisiin nopeat ja tehokkaat menettelyt vapaaseen liikkeeseen luovuttamisessa, tulliviranomaiset eivät välttämättä tutki kaikkia tulli-ilmoituksessa tarkoitettuja tavaroita yksityiskohtaisesti, eli tavalla, joka ei ole talouden toimijoiden edun eikä myöskään mainittujen viranomaisten edun mukaista.( )

58. Vaikuttaa näin ollen siltä, että seuraavat kaksi kriteeriä ovat ratkaisevia sen toteamiseksi, että ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä ei kuulu unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa mainittuihin muihin kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettuihin tavaroihin.

59. Ensinnäkin tavarat, joita oikaisu koski, olisi voitu ilmoittaa samassa alkuperäisessä tulli-ilmoituksessa, jos aineellista virhettä ei olisi sattunut, sillä ainoastaan tavaroiden määrä poikkesi alun perin ilmoitetusta.

60. Tämän argumentin puolesta puhuu täytäntöönpanoasetuksen 2015/2447 222 artikla, jossa säädetään, että jos tulli-ilmoitus koskee kahta tai useampaa tavaraerää, kyseisessä ilmoituksessa olevien kutakin tavaraerää koskevien tietojen katsotaan muodostavan erillisen tulli-ilmoituksen. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa tiettyihin lähetykseen sisältyviin tavaroihin sovelletaan eri toimenpiteitä, lähetykseen sisältyviä tavaroita pidetään yhtenä tavaraeränä, jos ne luokitellaan samaan alanimikkeeseen.

61. Toisin kuin komissio väittää, on niin, että koska ilmoitetun määrän yli menevät tavarat, joita tulli-ilmoituksen oikaisuhakemus koskee, ovat samanlaisia kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat eli luokitellaan samaan alanimikkeeseen kuin ne, kyseinen oikaisu voitaisiin hyväksyä, koska kyseiset tavarat olisi kokonaisuudessaan voitu ilmoittaa yhdellä ja samalla tulli-ilmoituksella.

62. Toiseksi, koska tavarat, joita tulli-ilmoituksen oikaisu koskee, ovat samanlaisia kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat, mainittuja tavaroita ei välttämättä tarvitse tarkastaa fyysisesti uudelleen. Näin on sitäkin suuremmalla syyllä, jos myöskään tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettuja tavaroita ei ole tarkastettu fyysisesti ennen kyseisen ilmoituksen hyväksymistä ja tavaroiden luovuttamista.

63. Unionin tuomioistuin on nimittäin todennut, että asetuksen (ETY) N:o 2913/92( ) 78 artikla mahdollistaa sen, että tulliviranomaiset ulottavat tulli-ilmoituksessa tarkoitettujen tavaroiden osittaisen tarkastuksen tulokset koskemaan saman ilmoittajan tekemissä aiemmissa ilmoituksissa tarkoitettuja tavaroita, joita ei ole tällä tavalla tarkastettu eikä voida tavaroiden luovuttamisen vuoksi enää tarkastaa, jos kyseiset tavarat ovat samanlaisia.( )

64. Voitaisiin myös katsoa, että ilmoitetun määrän yli menevät tavarat voidaan luokitella samanlaisiksi kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat, kun otetaan huomioon erityisesti kyseisistä tavaroista annetut tiedot, joiden mukaan ne ovat lähtöisin samalta valmistajalta ja niillä on sama nimitys, ulkonäkö ja koostumus.( ) Näin ollen katson, ettei ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä voi kuulua unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun muiden tavaroiden käsitteeseen eikä tulli-ilmoituksen oikaisua voida siten kieltää.

65. Näin ollen ehdotan, että unionin tuomioistuin toteaa, että unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa mainittuun muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteeseen ei kuulu ilmoitetun määrän yli menevä samanlaisten tavaroiden määrä, jos voidaan osoittaa, että jälkimmäiset tavarat ovat samanlaisia kuin ensin mainitut, koska ne luokitellaan samaan alanimikkeeseen ja koska ne olisi voitu ilmoittaa yhdellä ja samalla tulli-ilmoituksella, jos aineellista virhettä ei olisi sattunut.

C Mahdollisuus oikaista tulli-ilmoitusta tavaroiden luovuttamisen jälkeen

66. Koska ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä ei kuulu unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun muiden tavaroiden käsitteeseen, tulli-ilmoitukseen voidaan hakea oikaisua niin kauan kuin tavaroita ei ole luovutettu. On siten selvitettävä, voidaanko tulli-ilmoituksen oikaisu, jota haetaan ilmoitetun määrän yli menevän tavaramäärän lisäämiseksi kyseiseen ilmoitukseen, sallia tavaroiden luovuttamisen jälkeen kyseisen koodeksin 173 artiklan 3 kohdan nojalla.

67. Muistutan, että unionin tullikoodeksin 173 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään, että tulli-ilmoituksen oikaisua ei voida sallia, jos sitä haetaan sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat luovuttaneet tavarat.

68. Kyseisen koodeksin 173 artiklan 3 kohdassa säädetään poikkeuksena, että tulli-ilmoituksen oikaisu tavaroiden luovuttamisen jälkeen voidaan sallia, jotta ilmoittaja voisi noudattaa tavaroiden asettamisesta kyseiseen tullimenettelyyn johtuvia velvoitteitaan.

69. Kun kyse on tästä mahdollisuudesta, mielestäni on merkityksellistä tarkastella sitä, miten tulli-ilmoituksen oikaisumenettelyä koskevat säännökset ovat kehittyneet tätä kysymystä vuoron perään säännelleissä eri asetuksissa.

70. Yhteisön tullikoodeksissa säädettiin kahdesta eri järjestelmästä, joista ensimmäistä sovellettiin ennen tavaroiden luovutusta ja toista sen jälkeen muutoksiin, joita voitiin tehdä niihin tietoihin, jotka otettiin huomioon määritettäessä tullausarvoa ja näin ollen tuontitulleja.( )

71. Kyseisen koodeksin 65 artiklassa annettiin ilmoittajalle mahdollisuus oikaista yksipuolisesti yhtä tai useampaa tulli-ilmoitukessa antamaansa tietoa sen jälkeen, kun tulliviranomaiset olivat vastanottaneet ilmoituksen, ja ennen kuin ne olivat luovuttaneet tavarat. Tämä oikeus oli perusteltavissa sillä, että luovutukseen saakka tulliviranomaiset saattoivat tarvittaessa helposti selvittää oikaisujen paikkansapitävyyden tarkastamalla tavarat fyysisesti.( )

72. Tullikoodeksin 78 artiklassa otettiin käyttöön suppeampi järjestelmä, jossa tulliviranomaisilla oli mahdollisuus joko viran puolesta tai ilmoittajan pyynnöstä oikaista ilmoitusta sen jälkeen, kun tavarat oli luovutettu, tilanteessa, jossa tavaroiden esittäminen saattoi olla mahdotonta tai jossa tuontitullit oli jo määritetty. Tämä oikaisu jätettiin tulliviranomaisten ratkaistavaksi sekä siltä osin, oliko oikaisumenettelyyn ryhdyttävä, että oikaisun lopputuloksen osalta.( )

73. Tullikoodeksin 78 artiklan erityinen logiikka, jonka mukaan tullioikeudellinen menettely saatettiin vastaamaan todellista tilannetta korjaamalla muun muassa sisällölliset virheet ja puutteet, puhui tämän artiklan sellaista tulkintaa vastaan, että sen perusteella saataisiin yleisesti sulkea pois se, että tulliviranomaiset toteuttavat tilanteen korjaamiseksi tarvittaessa tulli-ilmoitusten uudelleentutkintoja tai muita jälkitarkastuksia.( )

74. Asetuksella (EY) N:o 450/2008( ) kumottiin yhteisön tullikoodeksi ja lisättiin 113 artikla, jonka 1 ja 2 kohdan sanamuoto oli samanlainen kuin unionin tullikoodeksin 173 artiklan 1 ja 2 kohdan sanamuoto. Kyseisen 113 artiklan 3 kohdassa säädettiin komission mahdollisuudesta päättää toimenpiteistä sen määrittelemiseksi, missä tapauksissa oikaisu voidaan sallia tavaroiden luovuttamisen jälkeen. Komissio ei kuitenkaan koskaan käyttänyt tätä mahdollisuutta.

75. Unionin tullikoodeksin 173 artiklan 3 kohdassa säädetään nykyään tulliviranomaisten mahdollisuudesta sallia tulli-ilmoituksen oikaiseminen tavaroiden luovutuksen jälkeen, mutta vain, jotta ilmoittaja voisi noudattaa tavaroiden asettamisesta kyseiseen tullimenettelyyn johtuvia velvoitteitaan.

76. Näiden säännösten kehityksestä ilmenee, että yhtäältä tulliviranomaiset voivat toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi käytössään olevat uudet tiedot huomioon ottaen ja että toisaalta kyseisillä viranomaisilla on mahdollisuus tarkastaa tuontitoimiin liittyvät asiakirjat ja tiedot ja tutkia tavarat, jos ne vielä voidaan esittää.

77. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin on täsmentänyt, että kun ilmoittaja hakee tulli-ilmoituksen oikaisua, tulliviranomaiset ottavat tekemänsä ensimmäisen arvioinnin yhteydessä muun muassa huomioon mahdollisuuden tarkistaa tiedot, jotka oikaistavassa ilmoituksessa sekä oikaisuhakemuksessa on esitetty.( )

78. Lisäksi tietojen muuttaminen siten, että ne voidaan todentaa pelkällä asiakirjojen tarkastuksella, ei ole verrattavissa tavaroiden luonnetta tai ominaisuuksia koskevien tietojen muuttamiseen, koska tulliviranomaiset voivat kieltäytyä ryhtymästä ilmoituksen uudelleentutkintaan, kun tarkistettavat tiedot edellyttävät fyysistä tarkastusta ja kun tavaroiden luovuttamisen jälkeen tavaroita ei enää voida esittää niille.( )

79. Koska tiedot, jotka pääasiassa on tarkastettava, koskevat ilmoitettavien tavaroiden määrää eivätkä niiden luonnetta tai ominaisuuksia, koska ne ovat samanlaisia kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat, voitaisiin katsoa, ettei mikään estä oikaisemasta tulli-ilmoitusta unionin tullikoodeksin 173 artiklan nojalla siitä huolimatta, että ensin mainitut tavarat on jo luovutettu.

80. Unionin tuomioistuin on yhteisön tullikoodeksin 78 artiklaa tulkitessaan todennut, että vaikka tavaroiden fyysinen tarkastus on tulli-ilmoituksen oikaisuhakemuksen esittämishetkellä mahdotonta, ilmoitusta voi silti olla mahdollista oikaista, koska tällaisen tarkastuksen puuttuminen yksittäisessä tapauksessa ei välttämättä estä sitä, että tullisäännöstön tavoitteet voivat kaikesta huolimatta toteutua, kun otetaan huomioon kyseisen tapauksen erityisolosuhteet.( )

81. Tärkeintä on nimittäin varmistaa, ettei haettu oikaisu voi haitata muita tullisäännöstön tavoitteita, joihin kuuluu muun muassa petosten torjuntaa koskeva tavoite.( ) Lisäksi on pidettävä mielessä, että unionin tullikoodeksin 42 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tullilainsäädännön noudattamatta jättämisestä johtuvien seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Mielestäni tästä seuraa, että virheellisen tulli-ilmoituksen tekemisestä ei pidä määrätä ankaria seuraamuksia, jos sitä ei ole tehty petostarkoituksessa.

82. Vaikka siis fyysisiä tarkastuksia on vaikeaa tehdä luotettavasti, tavaroiden luovuttamisen jälkeen tehtävän tulli-ilmoituksen oikaisuhakemuksen tueksi on esitettävä todisteita, joiden perusteella voidaan sulkea pois petosten torjuntaa koskevan tavoitteen vaarantuminen ja osoittaa oikaisuhakemuksessa tarkoitetun ilmoitetun määrän yli menevän tavaramäärän ja tuontiasiakirjojen välinen yhteys.( )

83. Tämän arvioinnin yhteydessä tulliviranomaisten on otettava huomioon erilaisia seikkoja, kuten se, että ilmoitetun määrän yli menevät tavarat ja jo ilmoitetut tavarat luokitellaan samaan alanimikkeeseen, että kaikki ilmoittajan vastaanottamat tavarat kuljetettiin perille samanaikaisesti ja samassa kollissa ja että ilmoittajan tavarantoimittaja lähetti kyseisistä tavaroista kaksi erillistä laskua. Lisäksi tulliviranomaisten on otettava huomioon, että tulli-ilmoituksen oikaisuhakemus oli oma-aloitteinen, että se tehtiin pian kyseisen ilmoituksen jälkeen ja että petosepäilyt voidaan sulkea pois.

84. Lisäksi unionin tullikoodeksin 173 artiklan 3 kohdassa säädetystä edellytyksestä, jonka mukaan tulli-ilmoituksen oikaiseminen tavaroiden luovutuksen jälkeen voidaan sallia vain, jotta ilmoittaja voisi noudattaa tavaroiden asettamisesta kyseiseen tullimenettelyyn johtuvia velvoitteitaan, on muistutettava, että kyseisen koodeksin 158 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kaikista tavaroista, jotka on tarkoitus asettaa johonkin tullimenettelyyn, on tehtävä kyseistä tullimenettelyä koskeva tulli-ilmoitus.

85. Näin ollen voitaisiin väittää, että koska yli menevää tavaramäärää ei ilmoitettu alkuperäisessä tulli-ilmoituksessa eikä sitä ole vielä asetettu mihinkään tullimenettelyyn, kyseisen ilmoituksen oikaisu siten, että siihen lisätään nämä ilmoitetun määrän yli menevät tavarat, ei mahdollista sitä, että ilmoittaja voi täyttää kyseiset velvoitteet.

86. Olen tästä eri mieltä.

87. Katson nimittäin ensinnäkin, että jotta ilmoittaja voisi täyttää tavaroiden asettamista tullimenettelyyn koskevat velvoitteensa, sen on voitava oikaista alkuperäisessä tulli-ilmoituksessa tehdyt aineelliset virheet, toisin kuin tapauksissa, joissa tällainen ilmoitus on mitätöitävä, jos tavarat on asetettu väärään tullimenettelyyn.

88. Tästä on huomautettava, että unionin tullikoodeksin 174 artiklan 1 kohdan mukaan jo hyväksytty tulli-ilmoitus voidaan mitätöidä ennen tavaroiden luovuttamista, jos tavarat asetetaan välittömästi toiseen tullimenettelyyn tai jos tavaroiden asettaminen ilmoitettuun tullimenettelyyn ei erityisten olosuhteiden vuoksi ole enää perustelua.

89. Myös delegoidun asetuksen 2015/2446 148 artiklassa on sallittu tulli-ilmoituksen mitätöinti tavaroiden luovutuksen jälkeen joissakin hyvin erityisissä tapauksissa, kuten silloin, kun väärät tavarat on erehdyksessä ilmoitettu johonkin tullimenettelyyn, kun tavarat on erehdyksessä ilmoitettu useammalla kuin yhdellä tulli-ilmoituksella tai kun tavarat on ilmoitettu eri tullimenettelyyn kuin siihen, johon ne olisi pitänyt asettaa, tai kun ne on asetettu tullivarastointimenettelyyn eikä niitä voida enää asettaa kyseiseen menettelyyn.

90. Se, että ilmoittaja voi noudattaa tavaroiden asettamisesta kyseiseen tullimenettelyyn johtuvia velvoitteitaan unionin tullikoodeksin 173 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, edellyttää siis alkuperäisessä tulli-ilmoituksessa tehdyn aineellisen virheen korjaamista eikä tavaroiden vetämistä pois tullimenettelystä tai niiden asettamista toiseen tullimenettelyyn, toisin kuin kyseisen koodeksin 174 artiklassa säädetään.

91. Toiseksi, jos kyseiset tavarat ovat jo saapuneet unionin alueelle ja ne on esitetty tulliviranomaisille samassa kollissa kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut muut samanlaiset tavarat, jotka on jo luovutettu, ja jos kaikki tavarat olisi voitu ilmoittaa yhdellä ja samalla tulli-ilmoituksella, sillä, että ensin mainittuja tavaroita ei ole asetettu mihinkään tullimenettelyyn, ei mielestäni ole merkitystä.

92. Toisin kuin tapauksessa, jossa tavarat on siirretty pois tullivalvonnasta joko siksi, että vaikka ne ovat samanlaisia kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat, ne on tuotu maahan eri kollissa, tai siksi, että vaikka ne on tuotu maahan samassa kollissa, ne ovat luonteeltaan erilaisia kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetut tavarat, pääasiassa kyseessä olevassa tapauksessa pyritään korjaamaan pelkkä aineellinen virhe eli tilastollinen arvo, joka koskee tavaroiden määrää.

93. Näin ollen katson, että koska ilmoitetun määrän yli menevät tavarat on jo tuotu unionin alueelle samassa kollissa kuin muut samanlaiset tavarat, jotka tulli-ilmoituksessa on alun perin ilmoitettu ja jotka on jo luovutettu, tulli-ilmoituksen oikaiseminen siten, että siihen lisätään tämän ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, nimenomaan mahdollistaa sen, että ilmoittaja voi noudattaa tavaroiden asettamisesta kyseiseen tullimenettelyyn johtuvia velvoitteitaan.

94. Näiden seikkojen valossa ehdotan, että unionin tuomioistuin toteaa, että unionin tullikoodeksin 173 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että se ei ole esteenä sille, että tulli-ilmoitusta oikaistaan tavaroiden luovutuksen jälkeen siten, että siihen sisällytetään tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, jos oikaisuhakemuksen tueksi esitetään todisteita, joiden perusteella voidaan osoittaa tämän yli menevän tavaramäärän ja tuontiasiakirjojen välinen yhteys, ja jos petosepäilyt voidaan sulkea pois, minkä tarkastaminen on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asia.

D Unionin tullikoodeksin 174 artikla

95. Ensimmäisellä ennakkoratkaisukysymyksellään kansallinen tuomioistuin haluaa lähinnä selvittää, sovelletaanko tilanteessa, jossa tavaroiden vastaanottaja havaitsee vastaanotetun määrän suuremmaksi kuin tulli-ilmoituksessa on alun perin ilmoitettu, unionin tullikoodeksin 174 artiklaa sen jälkeen, kun tavarat on luovutettu.

96. Tarkemmin sanottuna ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, onko kyseisen koodeksin 174 artikla siinä tapauksessa, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa ei sovelleta sen 173 artiklaa, virheen oikaisemiseen tarkoitettu vaihtoehtoinen laillinen keino, johon ei liity ankaria seuraamuksia, jotka voisivat saada ZZE:n jättämään noudattamatta voimassa olevia säännöksiä.

97. Kuten unionin tullikoodeksin 174 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, tulli-ilmoitusta ei voida mitätöidä tavaroiden luovutuksen jälkeen, jollei toisin säädetä.

98. Kyseisen koodeksin 175 artiklassa kuitenkin täsmennetään, että komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä sellaisten tapausten määrittämiseksi, joissa tulli-ilmoitus mitätöidään 174 artiklan 2 kohdan mukaisesti tavaroiden luovutuksen jälkeen.

99. Komissio antoi tämän 175 artiklan mukaisesti delegoidun asetuksen 2015/2446, jonka 148 artiklassa määritetään edellytykset, joiden täyttyessä tulli-ilmoituksen mitätöinti voidaan sallia vielä tavaroiden luovutuksen jälkeen.

100. Kyseisen delegoidun asetuksen 148 artiklan 1–3 kohdan mukaan kyse on tapauksista, joissa i) todetaan, että tavarat on erehdyksessä ilmoitettu tullimenettelyyn, jossa on syntynyt tuontitullivelka, sen sijaan, että ne olisi ilmoitettu toiseen tullimenettelyyn; ii) todetaan, että väärät tavarat on erehdyksessä ilmoitettu johonkin tullimenettelyyn, jossa on syntynyt tuontitullivelka, ja iii) etäsopimuksella myydyt tavarat on luovutettu vapaaseen liikkeeseen ja ne palautetaan.

101. Lisäksi kyseisen delegoidun asetuksen 148 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tulli-ilmoitukset on mitätöitävä tavaroiden luovutuksen jälkeen, jos i) tavarat on luovutettu vientiin, jälleenvientiin tai ulkoiseen jalostukseen ja niitä ei ole viety unionin tullialueelta; ii) unionitavarat on ilmoitettu erehdyksessä tullimenettelyyn, jota sovelletaan muihin kuin unionitavaroihin, ja niiden unionitavaroiden tullioikeudellinen asema on todistettu; iii) tavarat on erehdyksessä ilmoitettu useammalla kuin yhdellä tulli-ilmoituksella; iv) lupa, jolla on takautuva vaikutus, myönnetään, ja v) unionitavarat on asetettu tullivarastointimenettelyyn eikä niitä voida enää asettaa kyseiseen menettelyyn.

102. Huomautan kuitenkin, että pääasiassa kyseessä oleva tilanne ei vastaa ainuttakaan näistä tapauksista.

103. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että unionin tullikoodeksin 174 artikla on kyseisen koodeksin 173 artiklaan nähden vaihtoehtoinen laillinen keino, jolla vältytään ankarilta seuraamuksilta, jotka voisivat saada ilmoittajan jättämään noudattamatta voimassa olevia säännöksiä.

104. Päättelen tästä, että unionin tullikoodeksin 174 artiklan mukaan tulli-ilmoitusta ei ole mahdollista mitätöidä alun perin ilmoitetun määrän yli menevän tavaramäärän lisäämiseksi kyseiseen ilmoitukseen, jos tulliviranomaiset ovat jo luovuttaneet kyseiset tavarat.

105. Näin ollen ehdotan, että unionin tuomioistuin toteaa, että unionin tullikoodeksin 174 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että tulliviranomaiset mitätöivät jo hyväksytyn tulli-ilmoituksen tavaroiden luovuttamisen jälkeen, jos yli menevää tavaramäärää ei ole merkitty tähän ilmoitukseen.

E Kolmas ennakkoratkaisukysymys

106. Kolmannessa ennakkoratkaisukysymyksessään kansallinen tuomioistuin tiedustelee, onko tavaroiden vastaanottajalla silloin, kun tavaroiden määrän havaitaan olevan tulli-ilmoituksessa ilmoitettua suurempi, käytettävissään jokin menettelyllinen keino, jonka nojalla vastaanottaja voi oikaista virheet ilman, että sille määrätään hallinto- tai rikosoikeudellisia seuraamuksia.

107. Tästä on muistutettava, että ennakkoratkaisupyynnön esittämisen oikeutuksena ei ole intressi saada neuvoa-antavia lausuntoja yleisistä tai hypoteettisista kysymyksistä vaan se, että pyyntö on olennaisesti tarpeen unionin oikeutta koskevan asian todelliseksi ratkaisemiseksi,( ) minkä vuoksi on tarpeen tulkita kyseistä oikeutta.

108. Ennakkoratkaisupyynnöstä ei kuitenkaan ilmene selvästi, että pääasia voitaisiin todellisesti ratkaista kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen annettavalla vastauksella, koska ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei pyydä unionin tuomioistuinta tulkitsemaan unionin oikeuden säännöstä vaan ratkaisemaan riidan. Tältä osin vaikuttaa siltä, että kysymys on jätettävä tutkimatta. Jos unionin tuomioistuin noudattaa ehdotustani ja katsoo, että tulli-ilmoitusta voidaan oikaista unionin tullikoodeksin 173 artiklan 3 kohdan nojalla, tämä kysymys jää joka tapauksessa vaille kohdetta.

109. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen seuraamusten ankaruudesta esittämistä kysymyksistä on kuitenkin muistutettava, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan unionin tullikoodeksin 42 artiklassa säädetyn seuraamuksen tarkoituksena ei ole sanktioida mahdollista petollista tai lainvastaista toimintaa vaan kaikkia tullilainsäädännön rikkomisia.( )

110. Kyseisen artiklan mukaan jäsenvaltioiden säätämien seuraamusten on kuitenkin oltava paitsi tehokkaita ja varoittavia myös oikeasuhteisia.

111. Tältä osin on muistutettava, että silloin, kun unionin lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu niiden seuraamusten osalta, joita sovelletaan unionin lainsäädännössä vahvistetussa järjestelmässä säädettyjen edellytysten noudattamatta jättämisen vuoksi, jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia valitsemaan niistä asianmukaisilta vaikuttavat seuraamukset. Niiden on kuitenkin käytettävä toimivaltaansa unionin oikeuden ja sen yleisten periaatteiden ja näin ollen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.( )

112. Erityisesti on todettava, että kansallisen lainsäädännön mukaan sallituilla hallinnollisilla toimenpiteillä tai rankaisutoimenpiteillä ei saada ylittää niitä rajoja, jotka johtuvat siitä, mikä on tarpeellista asianomaisella lainsäädännöllä hyväksyttävästi tavoiteltujen päämäärien toteuttamiseksi, eivätkä ne myöskään saa olla ylimitoitettuja näihin päämääriin nähden( )

113. Lisäksi seuraamuksen ankaruuden on vastattava kyseisen rikkomisen vakavuutta, ja mainittu edellytys johtuu Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 49 artiklan 3 kohdan mukaisesta periaatteesta, jonka mukaan rangaistuksen on oltava oikeassa suhteessa rikoksen vakavuuteen.( )

114. Käsiteltävässä asiassa määrätty seuraamus, joka muodostuu seuraamusmaksusta ja velvollisuudesta maksaa ilmoitetun määrän yli menevien tavaroiden arvoa vastaava summa, ei mielestäni vaikuta oikeasuhteiselta.

115. Näin suuri seuraamus ylittää nimittäin sen, mikä on tarpeen muun muassa sen varmistamiseksi, ettei kyseisiä tavaroita siirretä pois tullivalvonnasta, koska yhtäältä ZZE teki omasta vapaasta tahdostaan ja kohtuullisessa ajassa toimivaltaiselle tullitoimipaikalle hakemuksen, jolla se haki todetun virheen oikaisemista, ja koska toisaalta petoksen riski on huomattavan pieni.

116. Seuraamuksen määrääminen ilmoittajille käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa saisi ne päinvastoin luopumaan oikaisun hakemisesta tilanteeseensa ja kannustaisi niitä salaamaan ilmoitetun määrän yli menevät tavaramäärät, jotka ovat erehdyksessä jääneet ilmoittamatta.

117. Tällainen seuraamus olisi siten epätarkoituksenmukainen, koska se kannustaisi ilmoittajia kiertämään velvollisuuttaan maksaa tuontimaksut ja vaarantaisi samalla petostentorjuntaa ja unionin talousarvion suojelua koskevat tavoitteet.

118. Päättelen tästä, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa, ja kun sovellettavaan tullilainsäädäntöön kohdistuvan petoksen riskiä ei ole, Romanian lainsäädännössä säädetyt seuraamukset eivät ole suhteellisuusperiaatteen mukaisia, sellaisena kuin se vahvistetaan unionin tullikoodeksin 42 artiklassa ja perusoikeuskirjan 49 artiklan 3 kohdassa.

V Ratkaisuehdotus

119. Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Tribunalul Clujin esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:

1) Unionin tullikoodeksista 9.10.2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 173 artiklan 1 kohtaa

on tulkittava siten, että

muiden kuin tulli-ilmoituksessa alun perin tarkoitettujen tavaroiden käsitteeseen ei kuulu ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, jos voidaan osoittaa, että jälkimmäiset tavarat ovat samanlaisia kuin ensin mainitut, koska ne luokitellaan samaan alanimikkeeseen ja koska ne olisi voitu ilmoittaa yhdellä ja samalla tulli-ilmoituksella, jos aineellista virhettä ei olisi sattunut.

2) Asetuksen N:o 952/2013 173 artiklan 3 kohtaa

on tulkittava siten, että

se ei ole esteenä sille, että tulli-ilmoitusta oikaistaan tavaroiden luovutuksen jälkeen siten, että siihen sisällytetään alun perin ilmoitetun määrän yli menevä tavaramäärä, jos oikaisuhakemuksen tueksi esitetään todisteita, joiden perusteella voidaan osoittaa tämän yli menevän määrän ja tuontiasiakirjojen välinen yhteys, ja jos petosepäilyt voidaan sulkea pois.

3) Asetuksen N:o 952/2013 174 artiklaa

on tulkittava siten, että

se on esteenä sille, että tilanteessa, jossa yli menevää tavaramäärää ei ole merkitty alkuperäiseen tulli-ilmoitukseen, toimivaltaiset tulliviranomaiset mitätöivät tämän ilmoituksen tavaroiden luovuttamisen jälkeen.