Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Euroopan yhteisöt – Yhteisön toimielimet ja elimet – Toimivallan käyttö – Delegointi – Edellytykset – Euroopan keskuspankki – EKP:n neuvoston johtokunnalle delegoima toimivalta vahvistaa henkilöstösäännöt – Laillisuus

(Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 12.3 ja 36.1 artikla; Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 21.3 artikla)

2. Henkilöstö – Euroopan keskuspankin työntekijät – Henkilöstösäännöt – Johtokunnan EKP:n neuvoston delegoinnin perusteella antamat säännökset – Koeaikaan liittyvät yksityiskohtaiset säännöt – Säännöt, joilla ei loukata EKP:n neuvoston antamia palvelussuhteen ehtoja eikä delegoinnin rajoja

(Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 21.3 artikla; Euroopan keskuspankin henkilöstön palvelussuhteen ehtojen 10 artiklan b kohta ja 11 artiklan a kohdan i alakohta)

3. Euroopan keskuspankki – Sisäistä organisaatiota koskeva toimivalta – EKP:n johtokunnan varapääjohtajalle delegoiman, vastikään palvelukseen otettujen toimihenkilöiden koeajan pidentämistä koskevan toimivallan delegoinnin hyväksyttävyys

4. Henkilöstö – Euroopan keskuspankin työntekijät – Palvelukseen ottaminen – Koeaika – Poikkeukselliset tilanteet, jotka voivat olla perusteena pidentämiselle – Työntekijän soveltuvuutta koskevat epäilykset kuuluvat näihin tilanteisiin

(Euroopan keskuspankin henkilöstösääntöjen 2.1.2 artikla)

5. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Tosiseikkojen virheellinen arviointi – Tutkimatta jättäminen – Yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu selvitysaineiston arviointi, paitsi jos se on otettu huomioon vääristyneellä tavalla

(EY 225 artiklan 1 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäinen kohta)

6. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Valitusperuste, joka koskee yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeudenkäyntikuluista antamaa ratkaisua – Valitusperusteen jättäminen tutkimatta, kun kaikki muut valitusperusteet on hylätty

(Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

1. Yhteisön toimielimellä tai elimellä on valtuudet säätää organisaatiota ja toimivallan delegointia sen omille päätöksentekoelimille koskevista toimenpiteistä etenkin sen oman henkilöstöhallinnon osalta.

Tällaisessa toimivallan delegoinnissa on noudatettava tiettyjä edellytyksiä. Ensinnäkään delegoiva viranomainen ei voi siirtää vastaanottavalle viranomaiselle muuta toimivaltaa kuin mitä sillä itsellään on. Lisäksi vastaanottavalle viranomaiselle annetun toimivallan käyttöön on erityisesti perustelu- ja julkaisemisvelvollisuuden osalta sovellettava samoja edellytyksiä kuin siihen sovellettaisiin, jos toimivaltaa siirtävä viranomainen käyttäisi toimivaltaansa itse. Lopuksi vaikka toimivaltaa siirtävällä viranomaisella on oikeus delegoida toimivaltaansa, sen on tehtävä sen siirtämisestä nimenomainen päätös, ja toimivallan delegointi voi koskea ainoastaan tarkasti määriteltyä täytäntöönpanoa koskevaa toimivaltaa.

Euroopan keskuspankissa toteutetut toimivallan delegoinnit täyttävät täysin nämä edellytykset. EKP:n neuvosto, jolla on toimivalta antaa henkilöstösäännöt ja etenkin palvelussuhteen ehdot, on näet määrännyt nimenomaisesti Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 21.3 artiklassa, että johtokunnan tehtävänä on päättää mainittujen palvelussuhteen ehtojen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamisesta ja muuttamisesta.

(ks. 42–45 kohta)

2. Euroopan keskuspankin henkilöstösääntöjen 2.1.2 artikla ja 2.1.3 artikla, jotka johtokunta on antanut ja joissa säädetään tietyistä olosuhteista, jotka saattavat ilmetä koeajan kuluessa ja joilla mahdollistetaan yhtäältä koeajan pidentäminen ja toisaalta työsuhteen päättäminen mainitun ajan kuluessa, ovat EKP:n työjärjestyksen 21.3 artiklassa EKP:n johtokunnalle nimenomaisesti annetun täytäntöönpanovallan rajoissa.

Mainituilla säännöksillä ei loukata Euroopan keskuspankin henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 10 artiklan b kohtaa, jossa säädetään, että johtokunta voi perustaa henkilöstösääntöjen mukaisesti koeaikaa koskevan järjestelmän. Näillä säännöksillä ei myöskään ylitetä henkilöstösääntöjen 11 artiklan a alakohdan i alakohdassa säädettyjä puitteita sen osalta, missä olosuhteissa EKP voi päättää toimihenkilöidensä kanssa tehtyjä sopimuksia.

Koska palvelussuhteen ehtojen 10 artiklan b kohdan mukaisesti johtokunnalle on näet annettu valtuudet päättää koeaikaa koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä, mainittu johtokunta toimii tätä koskevan toimivaltansa rajoissa säätäessään, että mainitun ajan, jonka kuluessa kyseisen työntekijän suorituksia tarkkaillaan erityisesti, kuluessa sopimus voidaan purkaa ”mikäli se, jota asia koskee, osoittautuu ammatillisesti soveltumattomaksi tai epäpäteväksi”. Olosuhteissa, joissa johtokunta voi päättää työsopimuksen koeajan kuluessa, sillä on sitä suuremmalla syyllä oltava mahdollisuus pidentää yksipuolisesti mainittua aikaa.

(ks. 47–50 kohta)

3. Yhteisön toimielimillä ja elimillä on sisäistä organisaatiota koskeva toimivalta siltä osin kuin niiden kollegiaaliset elimet voivat delegoida yhdelle tai useammalle jäsenelleen toimivallan tehdä yksittäisiä päätöksiä henkilöstöhallinnon alalla sellaisissa asioissa, jotka ovat jo kyseisen kollegiaalisen elimen yleisen sääntelyn kohteena.

Euroopan keskuspankin johtokunnan päätös, jonka tarkoituksena on delegoida sen varapääjohtajalle toimivalta tehdä vastikään palvelukseen otettujen toimihenkilöiden koeajan pidentämistä koskevia päätöksiä, on pätevä valtuutus. Tällaisen päätöksen vaikutuksena ei ole se, että johtokunnalta otetaan sen sääntelyvaltaa, vaan se rajoittuu vastikään palvelukseen otetun toimihenkilön koeajan pidentämistä koskeviin yksittäisiin päätöksiin, eikä koske miltään osin yleisiä seikkoja. Lisäksi EKP:n varapääjohtajan tekemät koeajan pidentämistä koskevat päätökset tehdään johtokunnan nimissä ja tämä ottaa siitä täyden vastuun.

(ks. 57 ja 60 kohta)

4. Euroopan keskuspankilla on laaja harkintavalta henkilöstönsä hallinnoinnissa, jotta se voi hoitaa yleisen edun mukaiset tehtävänsä.

Tästä seuraa, että yhteisön toimielimen tai elimen on juuri koeajan kuluessa varmistuttava siitä, että se, jota asia koskee, täyttää kaikki sen toimen, johon hänet on otettu palvelukseen, hoitamisen ja siihen liittyvien tehtävien suorittamisen edellyttämät henkilökohtaiset ja ammatilliset edellytykset. Tässä yhteydessä koeajan pidentäminen voi olla tätä tarkoitusta varten asianmukainen toimenpide.

Näin ollen vastikään palvelukseen otetun toimihenkilön ammatillista soveltuvuutta koskevien epäilysten olemassaolo voi olla Euroopan keskuspankin henkilöstösääntöjen 2.1.2 artiklassa tarkoitetulla tavalla ”poikkeuksellista” siten, että koeajan pidentäminen on perusteltua.

(ks. 71–73 kohta)

5. Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole muutoksenhaun yhteydessä toimivaltaa määrittää asian tosiseikastoa eikä lähtökohtaisesti myöskään arvioida sitä selvitystä, johon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asian tosiseikastoa määrittäessään tukeutunut. Silloin, kun tämä selvitys on saatu asianmukaisesti ja kun yleisiä oikeusperiaatteita sekä todistustaakkaa ja asian selvittämistä koskevia menettelysääntöjä on noudatettu, ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä on arvioida sille esitetyn selvityksen näyttöarvoa. Lukuun ottamatta sitä tapausta, että tuomioistuimelle esitetty selvitys on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, tämä arviointi ei näin ollen ole sellainen oikeuskysymys, että se sinänsä kuuluisi yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin.

(ks. 78 kohta)

6. Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan toisen kohdan, jonka mukaan muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen määrän osalta tai siltä osin, kuka vastaa oikeudenkäyntikuluista, mukaan silloin, kun kaikki muut valitusperusteet on hylätty, oikeudenkäyntikuluja koskevan ratkaisun väitettyyn virheellisyyteen kohdistuva vaatimus on jätettävä tutkimatta.

(ks. 88 kohta)