276.

Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Competition Appeal Tribunalin (kilpailuasioiden tuomioistuin, Yhdistynyt kuningaskunta) esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti: 1. Lääkepatentin pätevyyteen tai siihen, loukkaako kyseisen lääkkeen rinnakkaisvalmiste patenttia, liittyvä epävarmuus ei estä pitämästä patentinhaltijaa ja rinnakkaisvalmistajaa potentiaalisina kilpailijoina. Patentin pätevyyttä tai sitä, loukkaako rinnakkaisvalmiste patenttia, koskevan vilpittömässä mielessä käytävän riidan olemassaolo – riippumatta siitä, onko se jo johtanut tuomioistuinmenettelyyn ja väliaikaisiin kieltomääräyksiin tai oikeudellisiin sitoumuksiin – on päinvastoin seikka, joka voi osoittaa, että patentinhaltijan ja rinnakkaisvalmistajan välillä on potentiaalista kilpailua. Patentinhaltijan oma käsitys sekä se, että patentinhaltija pitää rinnakkaisvalmistajaa potentiaalisena kilpailijana, ovat samoin seikkoja, jotka voivat osoittaa potentiaalisen kilpailun olemassaolon näiden kahden toimijan välillä. 2. Tuomioistuinmenettelyn, jonka lopputuloksesta ei ole varmuutta ja jossa on kyseessä patentin pätevyyttä tai sitä, loukkaako rinnakkaisvalmiste patenttia, koskeva todellinen riita, päättävä sovintosopimus, jonka mukaan patentinhaltija sitoutuu suorittamaan rinnakkaisvalmistajan hyväksi riittävän suuren varojen siirron kannustaakseen rinnakkaisvalmistajaa luopumaan itsenäistä markkinoilletuloa koskevista ponnisteluistaan, merkitsee tarkoitukseen perustuvaa kilpailunrajoitusta, jos osoittautuu, ettei kyseisellä varojen siirrolla ole muuta vastiketta kuin rinnakkaisvalmistajan pidättyminen tulemasta valmisteellaan markkinoille ja jatkamasta patentin riitauttamista sovitun ajan, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava. Näin on myös silloin, kun tällaisella sopimuksella asetetut rajoitukset eivät ylitä patentin laajuutta tai jäljellä olevaa voimassaoloaikaa ja kun rinnakkaisvalmistajalle siirretty määrä on pienempi kuin tuotto, jonka rinnakkaisvalmistaja olisi odottanut saavansa, jos se olisi tullut itsenäisesti markkinoille. 3. Kilpailijoiden välillä tehdystä sopimuksesta kuluttajille koituvan hyödyn arvioinnilla on merkitystä SEUT 101 artiklan 1 kohdan kannalta sen tutkimiseksi, onko tämän hyödyn perusteella aiheellista epäillä yleisesti kilpailunrajoituksen olemassaoloa ja erityisesti tarkoitukseen perustuvan kilpailunrajoituksen olemassaoloa. Tätä ei ole kuitenkaan aihetta epäillä sen seikan perusteella, että patentinhaltijan ja rinnakkaisvalmistajan välistä riitaa koskevassa sovintosopimuksessa määrätään kyseisen valmistajan hallitusta markkinoilletulosta, josta ei aiheudu merkittävää kilpailupainetta patentinhaltijalle mutta josta koituu kuluttajille pientä hyötyä, jota nämä eivät olisi saaneet, jos patentinhaltija olisi voittanut riidan, mikäli kyseisen sopimuksen tarkoituksena on lisäksi kannustaa rinnakkaisvalmistajaa luopumasta itsenäistä markkinoilletuloa koskevista ponnisteluistaan suorittamalla varojen siirto, jolla ei ole muuta vastiketta kuin mainittu luopuminen, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava. 4. Lääkepatentin haltijan ja kyseisen lääkkeen rinnakkaisvalmisteen valmistajan välisen riidan sovintosopimus merkitsee SEUT 101 artiklan 1 kohdassa kiellettyä vaikutukseen perustuvaa kilpailunrajoitusta, jos kyseisen sopimuksen vaikutuksesta näiden toimijoiden välinen kilpailu poistuu ja jos tämä vaikutus on tuntuva kyseisen sopimuksen asiayhteyden vuoksi; tämä asiayhteys käsittää erityisesti markkinoiden rakenteen, osapuolten aseman kyseisillä markkinoilla ja tarvittaessa muiden samantyyppisten sopimusten olemassaolon. Sen päätelmän tekeminen, että tällaisella sopimuksella on tällaisia kilpailua rajoittavia vaikutuksia, ei sitä vastoin edellytä sen toteamista, että ilman mainittua sopimusta rinnakkaisvalmistaja olisi todennäköisesti voittanut patenttiriidan tai että osapuolet olisivat todennäköisesti tehneet vähemmän rajoittavan sovintosopimuksen. 5. Patentoidun lääkkeen rinnakkaisvalmisteet, jotka eivät ole vielä markkinoilla tarkasteltavana ajankohtana, voidaan ottaa huomioon SEUT 102 artiklassa tarkoitettuja merkityksellisiä tuotemarkkinoita määriteltäessä, jos niiden valmistajat pystyvät tulemaan markkinoille riittävän nopeasti ja riittävällä voimalla niin, että ne muodostavat vankan vastavoiman patentoidulle lääkkeelle ja aiheuttavat näin merkittävää kilpailupainetta patentinhaltijalle, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava. Tässä yhteydessä se, että tarkasteltavana ajankohtana on epävarmaa, voivatko mainitut rinnakkaisvalmistajat tulla markkinoille ennen patentinhaltijan patenttioikeuksien päättymistä näitä oikeuksia loukkaamatta, ei merkitse sitä, ettei patentinhaltijan ja kyseisten rinnakkaisvalmistajien välillä ole kilpailusuhdetta, eikä se siis estä ottamasta huomioon asianomaisia rinnakkaisvalmisteita merkityksellisiä tuotemarkkinoita määriteltäessä. 6. Se, että asianomaisilla markkinoilla määräävässä asemassa oleva patentinhaltija tekee useita patenttiriitojen sovintosopimuksia useiden rinnakkaisvalmistajien kanssa, merkitsee – riippumatta siitä, onko riidassa aloitettu vielä tuomioistuinmenettelyä vai ei – määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä, jos näillä sopimuksilla pyritään kannustamaan mainitut valmistajat luopumaan itsenäistä markkinoilletuloa varten toteuttamistaan toimista suorittamalla varojen siirto, jolla ei ole muuta vastiketta kuin mainittu toimista luopuminen, ja jos näiden sopimusten tekeminen on omiaan vaikuttamaan asianomaisten markkinoiden rakenteeseen siten, että se heikentää markkinoille jäljelle jäävää kilpailua tai poistaa sen jopa kokonaan ja vahvistaa näin patentinhaltijan määräävää markkina-asemaa muilla kuin laatukilpailussa käytettävillä keinoilla, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava. 7. Tutkiessaan määräävän markkina-aseman väärinkäytön olemassaoloa kilpailuviranomaisen tai toimivaltaisen tuomioistuimen on otettava huomioon kyseisestä menettelytavasta koituva mahdollinen hyöty riippumatta siitä, onko tämän hyödyn tuottaminen ollut asianomaisten toimijoiden tarkoituksena vai ei. Tällaisella hyödyllä voidaan kuitenkin oikeuttaa toimet, jotka saattavat kuulua SEUT 102 artiklassa määrätyn kiellon piiriin, ainoastaan siinä tapauksessa, että määräävässä asemassa oleva yritys osoittaa näiden hyötyjen neutralisoivan menettelytavasta kilpailulle aiheutuvat haitalliset vaikutukset asianomaisilla markkinoilla. Se seikka, että patentinhaltijan rinnakkaisvalmistajien kanssa tekemissä useissa sovintosopimuksissa määrätään kyseisten valmistajien hallitusta markkinoilletulosta, mistä koituu kuluttajille pientä hyötyä, ei kuitenkaan ole omiaan täyttämään kyseisiä edellytyksiä, jos lisäksi näiden sopimusten vaikutuksesta toimiva kilpailu häviää, kun niillä poistetaan kaikki olemassa olevat potentiaalisen kilpailun lähteet tai suurin osa näistä, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava.