Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kansainväliset sopimukset - Sopimusten tekeminen - Yhteisöjen tuomioistuimen ennalta antama lausunto - Lausunnon tavoite - Yhteensoveltuvuus ETY:n perustamissopimuksen kanssa - Yhteisön toimivalta

(ETY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

2. Kansainväliset sopimukset - Sopimuspuolia koskevat ehdot, joiden mukaan yhteisö ei voi olla sopimuspuolena - Jäsenvaltioiden yhdessä käyttämä yhteisön toimivalta

3. Kansainväliset sopimukset - Sopimusten tekeminen - Yhteisön toimivalta - Nimenomaisesti tai implisiittisesti annettu toimivalta - Toimivallan yksinomainen luonne - Arviointiperusteet

(ETY:n perustamissopimuksen 5 artikla)

4. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimus nro 170, joka koskee työturvallisuutta kemikaaleja käytettäessä - Sopimusten tekeminen - Jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteinen toimivalta

(ETY:n perustamissopimuksen 110 ja 118 a artikla, III osasto, 1 luku)

5. Kansainväliset sopimukset - Sopimus, jota sovelletaan merentakaisiin maihin ja alueisiin mutta joka ei kuulu assosiaatiojärjestelmän alaan - Sopimuspuolena sellainen jäsenvaltio, joka on vastuussa näiden maiden ja alueiden kansainvälisistä suhteista

6. Kansainväliset sopimukset - Sopimus, joka kuuluu osittain yhteisön, osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan - Tiiviin yhteistyön tarpeellisuus sopimusneuvotteluissa, sopimuksen tekemisessä ja täyttämisessä

Tiivistelmä

1. Niin ETY:n perustamissopimuksen 228 artiklassa kuin Euratomin perustamissopimuksen 103 artiklassa määrätyssä menettelyssä on mahdollista käsitellä kaikkia kysymyksiä, jotka koskevat suunnitellun sopimuksen yhteensopivuutta perustamissopimuksen määräysten kanssa, ja erityisesti sitä kysymystä, kuuluuko tällaisen sopimuksen tekeminen yhteisön toimivaltaan vai ei.

Kyseinen menettely ei sitä vastoin sovellu sen tutkimiseen, voiko yhteisö kansainvälisesti sitoutua Kansainvälisen työjärjestön piirissä tehdyn yleissopimuksen velvoitteisiin, eikä myöskään niiden esteiden tutkimiseen, joita yhteisö mahdollisesti kohtaa käyttäessään toimivaltaansa ja jotka johtuvat tietyistä mainitun järjestön perussäännön määräyksistä.

2. Sikäli kuin kansainvälisen sopimuksen sopimuspuolia koskevissa ehdoissa suljetaan pois itse yhteisö sopimuspuolena mutta mainitun yleissopimuksen kattama ala kuuluu yhteisön ulkoiseen toimivaltaan, tätä toimivaltaa voidaan käyttää yhteisön intressin mukaisesti yhdessä toimivien jäsenvaltioiden välityksellä.

3. Yhteisön toimivalta tehdä kansainvälisiä sitoumuksia voi perustua joko perustamissopimuksessa nimenomaisesti annettuun toimivaltaan tai se voi implisiittisesti perustua perustamissopimuksen määräyksiin. Itse asiassa aina kun yhteisön oikeudessa myönnetään sisäisellä tasolla yhteisön toimielimille toimivalta määrätyn tavoitteen toteuttamiseksi, yhteisö on toimivaltainen tekemään tarpeellisia kansainvälisiä sitoumuksia mainitun tavoitteen toteuttamiseksi myös tätä varten annettavan nimenomaisen säännöksen tai määräyksen puuttuessa.

Tämä toimivalta voi olla siinä merkityksessä luonteeltaan yksinomaista, että siinä suljetaan pois jäsenvaltioiden rinnakkainen toimivalta joko perustamissopimuksen määräysten nojalla tai sellaisten toimenpiteiden laajuuden perusteella, joita yhteisön toimielimet ovat näiden määräysten soveltamiseksi toteuttaneet ja jotka voivat olla luonteeltaan sellaisia, että jäsenvaltiot menettävät toimivallan, jota ne aiemmin ovat voineet väliaikaisesti käyttää. Sillä ei ole merkitystä, kuuluvatko mainitut toimenpiteet yhteisen politiikan alaan. Perustamissopimuksen 5 artiklassa jäsenvaltiot nimittäin velvoitetaan kaikilla perustamissopimuksen tavoitteita vastaavilla aloilla helpottamaan yhteisön päämäärän toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Tästä voi nimenomaan olla kysymys, jos jäsenvaltiot voisivat tehdä kansainvälisiä sitoumuksia, jotka sisältävät yhteisön sääntöjen kanssa ristiriitaisia sääntöjä.

4. Kansainvälisen työjärjestön yleissopimus nro 170, joka koskee työturvallisuutta kemikaaleja käytettäessä, kuuluu jäsenvaltioille ja yhteisölle yhteisesti kuuluvaan toimivaltaan.

Näin on siksi, että itse asiassa sopimuksen kattama ala kuuluu perustamissopimuksen sosiaalilainsäädäntöön, jota käsitellään sosiaalipolitiikkaa koskevassa perustamissopimuksen III osaston 1 luvussa. Se seikka, että yleissopimus sisältää määräyksiä, joiden alalla yhteisöllä on sisäinen lainsäädäntövalta, ei kuitenkaan anna viimeksi mainitulle yksinomaista toimivaltaa, koska perustamissopimuksen 118 a artiklassa määrätään ainoastaan direktiivein annettavista vähimmäisvaatimuksista siten, että jäsenvaltiot voisivat soveltaa yleissopimuksen määräyksiä niiden ollessa ankarampia sen vapauden nojalla, joka niillä on direktiivien määräysten ylittämiseen; myös vastakkainen tilanne on mahdollinen, sillä myös yleissopimuksen määräykset ovat vain vähimmäisvaatimuksia. Sama pätee direktiiveihin, jotka on annettu perustamissopimuksen 100 artiklan perusteella, koska myös niissä säädetään vähimmäisvaatimuksista.

Vaikkakaan tietyt perustamissopimuksen määräykset eivät ole ristiriidassa olemassa olevien direktiivien kanssa, ne koskevat kuitenkin vaarallisten aineiden luokittelua, pakkauksia ja varustamista päällysmerkinnöillä koskien alaa, jolla - ei yksinomaan vähimmäisvaatimusten säätämiseen rajoittuvan yhteisön oikeuden kehitys huomioon ottaen - jäsenvaltiot eivät ole enää toimivaltaisia tekemään kansainvälisiä sitoumuksia yhteisön toimielinjärjestelmän ulkopuolella.

Lopuksi, mitä tulee yleissopimuksen täytäntöönpanemista koskeviin yleisperiaatteisiin, erityisesti neuvotteluihin edustavimpien työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen kanssa, on huomattava, että jos yleissopimuksen aineelliset määräykset kuuluvat yhteisön toimivaltaan, yhteisö on toimivaltainen tekemään sitoumuksia näiden määräysten toimeenpanemiseksi siitä tosiseikasta huolimatta, että sosiaalipolitiikka kuuluu nykyisin pääsääntöisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan.

5. Jos kansainvälisen yleissopimuksen keskeinen soveltamisala ei kuulu perustamissopimuksessa määrättyyn merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiojärjestelmän alaan, jäsenvaltioiden, jotka ovat vastuussa näiden maiden ja alueiden kansainvälisistä suhteista ja edustavat niitä siltä osin, tehtävänä on tehdä kysymyksessä oleva sopimus.

6. Jos kansainvälisen yleissopimuksen soveltamisala kuuluu osittain yhteisön ja osittain jäsenvaltioiden toimialaan, yhteisön kansainvälisen edustamisen yhtenäisyyden vaatimus edellyttää tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välillä sekä sopimusta koskevien neuvottelujen, sopimuksen tekemisen että sen täyttämisen aikana.