ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Kanneperusteet - Tehottoman kanneperusteen käsite

2. Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu selvitysaineiston arviointi, paitsi jos se on otettu huomioon vääristyneellä tavalla

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla (josta on tullut EY 225 artikla); EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäinen kohta)

3. Yhteinen kauppapolitiikka - Polkumyynniltä suojautuminen - Yhteisön toimielinten harkintavalta - Tuomioistuinvalvonta - Tuomioistuinvalvonnan rajat - Toimielimen tiedossa polkumyyntiasetusta annettaessa olleita tosiseikkoja koskeva ilmeinen arviointivirhe

(EY:n perustamissopimuksen 173 artikla (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla); neuvoston asetuksen N:o 2423/88 12 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

1. Kumoamiskanteeseen liityvän kanneperusteen tehottomuudella viitataan siihen, voiko kanneperuste - olettaen, että se olisi perusteltu - aiheuttaa valittajan vaatiman kumoamisen, eikä siihen intressiin, joka valittajalla mahdollisesti voi olla tällaisen kanteen nostamiseen tai tietyn kanneperusteen esittämiseen, sillä nämä kysymykset liittyvät kanteen ja kanneperusteen tutkittavaksi ottamiseen.

( ks. 38 kohta )

2. EY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan (josta on tullut EY 225 artikla) ja EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla valitus voi perustua ainoastaan oikeussääntöjen rikkomista koskeviin perusteisiin eikä siis tosiseikkojen arviointiin. Vain ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on toimivaltainen toisaalta tarkastelemaan tosiseikkoja, lukuun ottamatta sellaisia tapauksia, joissa sen toteamusten aineellinen epätarkkuus johtuu sille toimitetuista asiakirjoista, ja toisaalta arvioimaan näitä tosiseikkoja. Arviointi, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tekee sille esitetyistä todistustosiseikoista, lukuun ottamatta tilannetta, jossa näitä seikkoja on vääristelty, ei ole sellainen oikeuskysymys, joka sellaisenaan kuuluisi yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin.

( ks. 42-43 kohta )

3. Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin käsittelee EY:n perustamissopimuksen 173 artiklaan (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla) perustuvaa kumoamiskannetta, sen tehtäviin ei kuulu asetuksen aineellinen tutkiminen, vaan sen tarkistaminen, ettei sen antaja ole tehnyt ilmeistä arviointivirhettä. Arvio, jonka neuvosto tekee polkumyynnin vastaisen hallinnollisen menettelyn päätteeksi, perustuu polkumyyntiä koskevan perusasetuksen N:o 2423/88 12 artiklan 1 kohdan mukaan lopullisesti todettuihin tosiseikkoihin. Siten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi tuomioistuinvalvontaa harjoittaessaan rajoittua tarkistamaan, ettei neuvosto ollut arvioinut ilmeisen virheellisesti niitä tosiseikkoja, jotka olivat sen tiedossa riidanalaista asetusta annettaessa, ja siis katsoa, ettei myöhemmin tehtyä tutkimusta ollut syytä ottaa huomioon.

( ks. 60-61 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Pääomien vapaa liikkuvuus - Rajoitukset - Luonnollisille henkilöille maksettujen osinkojen vapauttaminen tuloverosta - Vain sellaisten osinkojen vapauttaminen verosta, jotka jakaa yhtiö, jonka kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa, ei ole hyväksyttävää eikä perusteltua

(Neuvoston direktiivin 88/361/ETY 1 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

$$Jäsenvaltion säännös, jonka mukaan edellytyksenä sille, että osakkeenomistajina oleville luonnollisille henkilöille maksettavat osingot vapautetaan tuloverosta, on se, että osingot maksaa yhtiö, jonka kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa, on ristiriidassa neuvoston direktiivin 88/361/ETY 1 artiklan 1 kohdan kanssa.

Tällaisesta säännöksestä seuraa, etteivät kyseessä olevassa jäsenvaltiossa asuvat yhteisön kansalaiset halua sijoittaa pääomiaan yhtiöihin, joiden kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, ja lisäksi sillä rajoitetaan tällaisten yhtiöiden mahdollisuuksia kerätä pääomaa kyseessä olevassa jäsenvaltiossa ilman että rajoitusta voitaisiin perustella yleisen edun mukaisella pakottavalla syyllä, kuten tarpeella taata verojärjestelmän johdonmukaisuus.

Edellä esitetyn kannalta ei ole merkitystä sillä, vaatiiko verovapautuksen soveltamista tavanomainen osakkeenomistaja vai työntekijä, joka hallitsee osinkoihin oikeuttaneita osakkeita henkilöstörahaston perusteella.

( ks. 34-35, 56, 62 ja 67 kohta sekä tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Jäsenvaltioiden viranomaisten keskinäinen apu välittömien ja välillisten verojen alalla - Direktiivi 77/799/ETY - Oma-aloitteinen tietojenvaihto - Vaatimus, jonka mukaan verovapautuksen tai veronalennuksen on käytävä ilmi nimenomaisesta toimenpiteestä - Vaatimuksen puuttuminen

(Neuvoston direktiivin 77/799/ETY 4 artiklan 1 kohdan a alakohta)

2. Yhteisön oikeus - Erikieliset säädöstekstit - Yhdenmukainen tulkinta - Kieliversioiden eroavuudet - Säädöksen systematiikka ja tarkoitus tulkintaperusteena

3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Jäsenvaltioiden viranomaisten keskinäinen apu välittömien ja välillisten verojen alalla - Direktiivi 77/799/ETY - Oma-aloitteinen tietojenvaihto - Direktiivin 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu käsite "epätavanomainen veronalennus tai verovapautus"

(Neuvoston direktiivin 77/799/ETY 4 artiklan 1 kohdan a alakohta)

Tiivistelmä

1. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien ja välillisten verojen alalla annetun direktiivin 77/799/ETY 4 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, jossa velvoitetaan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilman ennalta esitettävää pyyntöä antamaan tiedot, jotka voivat mahdollistaa muun muassa tulo- ja varallisuusverojen asianmukaisen määräämisen, toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella on syytä otaksua, että tässä toisessa jäsenvaltiossa sovelletaan epätavanomaista veronalennusta tai verovapautusta, on tulkittava siten, että siinä tarkoitetun veronalennuksen tai verovapautuksen ei tarvitse käydä ilmi tämän toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimenomaisesta toimenpiteestä.

( ks. 13 ja 19 kohta sekä tuomiolauselma )

2. Yhteisön säädöksen erikielisiä versioita on tulkittava yhdenmukaisesti, joten erikielisten versioiden poiketessa toisistaan kyseessä olevaa säännöstä tai määräystä on tulkittava sen säädöksen systematiikan ja tarkoituksen mukaan, jonka osa säännös tai määräys on.

( ks. 21 kohta )

3. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskinäisestä avusta välittömien ja välillisten verojen alalla annetun direktiivin 77/799/ETY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, jossa velvoitetaan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen ilman ennalta esitettävää pyyntöä antamaan tiedot, jotka voivat mahdollistaa muun muassa tulo- ja varallisuusverojen asianmukaisen määräämisen, toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella on syytä otaksua, että tässä toisessa jäsenvaltiossa sovelletaan epätavanomaista veronalennusta tai verovapautusta, oleva ilmaus "epätavanomainen veronalennus tai verovapautus" tarkoittaa verojen määrän perusteetonta vähentymistä toisessa jäsenvaltiossa.

( ks. 24 kohta ja tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Jäsenvaltioiden terveyspolitiikkaa koskevan lainsäädännön lähentäminen - Direktiivit 88/407/ETY ja 93/60/ETY - Naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen yhteisön sisäinen kauppa - Jos sonni on kuulunut ennen keinosiemennysasemalle tuotavaksi hyväksymistään karjaan, jota ei ole virallisesti todettu luomistaudista vapaaksi, sen siemenneste suljetaan pois yhteisön sisäisestä kaupasta

(Neuvoston direktiivin N:o 88/407/ETY 3 artiklan b alakohta ja liite B ja neuvoston direktiivi 93/60/ETY)

Tiivistelmä

$$Eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä naudansukuisten kotieläinten pakastetun siemennesteen kaupassa ja tuonnissa annetun direktiivin 88/407/ETY 3 artiklan b alakohtaa ja sen liitteessä B olevan I luvun 1 kohdan b alakohtaa, sellaisena kuin tämä direktiivi on alkuperäisessä muodossaan ja sellaisena kuin se on muutettuna direktiivin 88/407/ETY muuttamisesta ja sen soveltamisalan laajentamisesta koskemaan nautaeläinten tuoretta siemennestettä annetulla direktiivillä 93/60/ETY, on tulkittava siten, että jos sonni on ennen keinosiemennysasemalle tuotavaksi hyväksymistään kuulunut karjaan, jota ei ole virallisesti todettu luomistaudista vapaaksi, sen siemenneste suljetaan pois yhteisön sisäisestä kaupasta jo siitä syystä, että karjan tautitilanne on muuttunut sinä aikana, jona eläintä pidettiin tässä karjassa.

( ks. 30 kohta ja tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Käsite - Kansallinen säännöstö, jolla kielletään nautaeläinten kasvua edistävät aineet direktiivin 86/469/ETY täytäntöönpanemiseksi - Kielto ei kuulu käsitteen alaan

(EY:n perustamissopimuksen 30 artikla (josta on muutettuna tullut EY 28 artikla); neuvoston direktiivi 86/469/ETY)

Tiivistelmä

$$Kansallista säännöstöä, jolla kielletään sympaattista hermostoa kiihottavan aineen antaminen yli neljäntoista viikon ikäisille lihantuotantoon tarkoitetuille nautaeläimille ja kyseisten nautaeläinten, joille on annettu tällaista ainetta, pitäminen, varastointi, ostaminen ja myynti, ja jonka jäsenvaltio on antanut eläimissä ja tuoreessa lihassa olevien jäämien tutkimisesta annetun direktiivin 86/469/ETY mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi ja joka ei ole yksipuolinen toimenpide, jolla pyritään suojaamaan säännöstön antaneen jäsenvaltion omia etuja, ei voida pitää perustamissopimuksen 30 artiklassa (josta on muutettuna tullut EY 28 artikla) tarkoitettuna tuonnin määrällistä rajoitusta vaikutukseltaan vastaavana toimenpiteenä.

(ks. 23-25 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sosiaalipolitiikka - Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Direktiivi 80/987/ETY - Toimivaltainen palkkaturvajärjestelmä - Työntekijä, joka asuu jäsenvaltiossa ja on siellä palkkatyössä toisessa jäsenvaltiossa selvitystilaan asetetun ja kotipaikan omaavan yhtiön sivuliikkeen lukuun - Työskentelyvaltiona olevan jäsenvaltion palkkaturvalaitoksen toimivaltaisuus

(Neuvoston direktiivin 80/987/ETY 3 artikla)

Tiivistelmä

$$Kun työnantajan maksukyvyttömyydestä kärsivät palkatut työntekijät työskentelivät jäsenvaltiossa sellaisen toisen jäsenvaltion, jossa tämän yhtiön kotipaikka on ja jossa se on asetettu selvitystilaan, lainsäädännön mukaan perustetun yhtiön sivuliikkeen lukuun, työntekijöiden palkkasaatavien maksamiseen toimivaltainen palkkaturvalaitos on työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY 3 artikla huomioon ottaen sen jäsenvaltion laitos, jonka alueella nämä työntekijät työskentelivät.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sellaisen kansallisen lainsäädännön sallittavuus, jossa työntekijältä, joka itse päättää työsopimuksensa, evätään oikeus irtisanomiskorvaukseen

(EY:n perustamissopimuksen 48 artikla (josta on muutettuna tullut EY 39 artikla))

Tiivistelmä

$$EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 39 artikla) vastaisena ei ole pidettävä sellaista kansallista lainsäädäntöä, jossa työntekijältä evätään oikeus irtisanomiskorvaukseen silloin, kun tämä itse päättää työsopimuksensa tehdäkseen palkkatyötä tähän tai toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen uuden työnantajan palveluksessa, vaikka lainsäädännön mukaan oikeus tällaiseen korvaukseen on silloin, kun sopimus päättyy ilman, että työntekijä itse olisi tehnyt aloitetta sen päättämiseksi tai että syy sopimuksen päättämiseen johtuisi työntekijästä.

Ensinnäkin on näet huomattava, että tätä lainsäädäntöä sovelletaan riippumatta kyseisen työntekijän kansalaisuudesta ja että sen vaikutukset eivät kohdistu enemmän siirtotyöläisiin kuin kotimaisiin työntekijöihin. Toiseksi on huomattava, että vaikka vapaata liikkuvuutta rajoittavina on pidettävä säännöksiä, jotka siitä huolimatta, että niitä sovelletaan tekemättä eroa kansalaisuuden perusteella, estävät jäsenvaltion kansalaisia lähtemästä tai saavat heidät luopumaan ajatuksesta lähteä kotimaastaan käyttääkseen oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, minkä vuoksi ne muodostavat vapaan liikkuvuuden esteen siinä tapauksessa, että ne vaikuttavat työntekijöiden pääsyyn työmarkkinoille, nyt kysymyksessä oleva lainsäädäntö ei kuitenkaan ole luonteeltaan sellaista, että se estäisi työntekijää päättämästä työsopimuksensa toisen työnantajan palvelukseen siirtymiseksi tai saisi hänet luopumaan tästä, sillä irtisanomiskorvausta koskeva oikeus ei riipu työntekijän tekemästä valinnasta jäädä tai olla jäämättä kulloisenkin työnantajan palvelukseen, vaan tulevasta hypoteettisesta seikasta eli sopimuksen sellaisesta myöhemmästä päättymisestä, joka tapahtuu ilman, että aloite olisi tullut työntekijältä tai että syy sopimuksen päättämiseen johtuisi työntekijästä, ja tällainen seikka on liian satunnainen ja välillinen, jotta voitaisiin katsoa, että nyt kysymyksessä olevan kaltainen lainsäädäntö rajoittaisi työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. (ks. 15, 16 ja 23-26 kohta sekä tuomiolauselma)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Liikenne - Meriliikenne - Jäsenvaltion ja kolmannen maan välinen lastinjakosopimus - Velvollisuus mukauttaa ennen asetuksen N:o 4055/86 voimaantuloa voimassa ollut sopimus - Mukautuksen määräaika - Määräajan noudattamatta jättäminen - Perustelu - Kolmannen maan vaikea poliittinen tilanne ei ole riittävä perustelu

(Neuvoston asetuksen N:o 4055/86 4 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

Sen päivän määrittämisen osalta, josta lähtien jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä tehty lastinjakosopimus olisi ollut mukautettava, palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen annetun asetuksen N:o 4055/86 4 artiklan 1 kohdassa tehdään ero toisaalta käyttäytymissääntöjen alaan kuuluvan liikenteen ja toisaalta kyseisten sääntöjen soveltamisalaan kuulumattoman liikenteen välillä. Kyseisessä asetuksessa annetaan vain viimeksi mainitun liikenteen osalta jäsenvaltioille 1.1.1993 päättyvä määräaika säädetyn mukauttamisen toteuttamiseksi. Käyttäytymissääntöjen alaan kuuluvalle liikenteelle ei ole myönnetty määräaikaa sopimuksen mukauttamiseksi, koska tällainen sopimus on mukautettava välittömästi sen jälkeen, kun kyseinen jäsenvaltio on ratifioinut käyttäytymissäännöt.

Tältä osin on todettava, että kolmannen sopimusvaltion vaikea poliittinen tilanne ei riitä oikeuttamaan sopimuksen mukauttamisen viivästymistä. Jos jäsenvaltio kohtaa sopimuksen muuttamisen mahdottomaksi tekeviä vaikeuksia, sen on irtisanottava tällainen sopimus.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteinen kauppapolitiikka - Väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden markkinoille saattamisen estämiseksi toteutettavat toimenpiteet - Kansallinen säännös, jolla kielletään ilmoittamasta tavaroiden tavaranhaltijan ja vastaanottajan nimeä, ei ole sallittu

(Neuvoston asetuksen N:o 3295/94 6 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

$$Väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleenviennin tai suspensiomenettelyyn asettamisen kieltämistä koskevista toimenpiteistä annettua asetusta N:o 3295/94 on tulkittava siten, että sellainen kansallinen säännös, jonka mukaan siinä tilanteessa, että tavaramerkin haltija on todennut tuontitavarat väärennetyiksi, näiden tavaroiden tavaranhaltijoiden ja vastaanottajien nimiä ei saa luovuttaa tavaramerkin haltijalle, on tämän asetuksen vastainen.

Asetuksen tehokas soveltaminen riippuu nimittäin suoraan siitä, missä määrin immateriaalioikeuden haltijalle annetaan tietoja. Jos sille ei ilmoiteta tavaranhaltijan ja/tai tavaroiden vastaanottajan nimiä, sen on käytännössä mahdotonta saattaa asia sitä koskevaan päätöksentekoon toimivaltaisen kansallisen viranomaisen käsiteltäväksi saadakseen lopullisen päätöksen tuoteväärennosten osalta. Vaikka asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa viitataan henkilötietojen suojelemista sekä kaupallista ja teollista liikesalaisuutta, ammattisalaisuutta ja virkasalaisuutta koskeviin kansallisiin säännöksiin, tämän viittauksen ei voida tällaisissa olosuhteissa katsoa näin ollen tarkoittavan sitä, että sen perusteella saataisiin olla ilmoittamatta oikeudenhaltijalle sen intressien suojaamiseksi tarvittavia tietoja.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Asetukset - Perusasetukset ja täytäntöönpanoasetukset - Yleisen toimivallan antaminen komissiolle - Laillisuus

(EY:n perustamissopimuksen 145 ja 155 artikla (joista tullut EY 202 artikla ja EY 211 artikla); neuvoston asetuksen N:o 3950/92 11 artikla; komission asetuksen N:o 536/93 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta)

2. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Maito ja maitotuotteet - Maidon lisämaksu - Tiedoksiantamista koskevan määräajan ylittämisestä määrätyn sellaisen pakottavan rahamääräisen seuraamuksen asettaminen, joka ei riipu ylityksen kestosta

(Komission asetuksen N:o 536/93 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta)

Tiivistelmä

1. Joskin oikeuskäytännössä erotetaan perustamissopimuksen 145 ja 155 artiklan (joista on tullut EY 202 artikla ja EY 211 artikla) soveltamisen osalta sellaiset säännöt, jotka ovat olennaisia ja joita koskeva toimivalta kuuluu näin ollen neuvostolle, sellaisista säännöistä, jotka koskevat ainoastaan täytäntöönpanoa ja joiden osalta toimivalta voidaan siirtää komissiolle, ainoastaan säännökset ja määräykset, joiden tarkoituksena on ilmentää yhteisön politiikan perussuuntaviivoja, on määriteltävä olennaisiksi säännöiksi. Koska neuvosto on vahvistanut maidon lisämaksua koskevat olennaiset säännöt perusasetuksessa, täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamiseksi riittää, että komissiolle annetaan sitä varten yleinen toimivalta. Tällaisessa tilanteessa on katsottava, että asetuksen N:o 3950/92 11 artiklalla, jossa komissiolle annetaan toimivalta toteuttaa kaikki tämän asetuksen toteuttamisen kannalta välttämättömät täytäntöönpanotoimenpiteet, on pätevästi siirretty komissiolle toimivalta määrätä asetuksen N:o 536/93 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta sakosta.

( ks. 21-24 ja 32 kohta )

2. Maito- ja maitotuotealan lisämaksun soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen N:o 536/93 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta on pätemätön siltä osin kuin siinä säädetään, että ostajalle asetetaan siinä tapauksessa, että tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa mainittua määräaikaa ei noudateta, rahamääräinen seuraamus, joka on samansuuruinen kuin maidon lisämaksu, joka on maksettava 0,1 prosentin suuruisesta, tuottajien toimittaman maidon tai maitomäärää vastaavan tuotteen määrän ylityksestä ilman, että määräajan ylittämisen kestoa olisi millään tavoin mahdollista ottaa huomioon.

( ks. 45 kohta ja tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Palvelujen tarjoamisen vapaus - Rajoitukset - Kansallinen lainsäädäntö, jossa julkisoikeudelliselle toimielimelle annetaan yksinoikeus raha-automaattitoiminnan harjoittamiseen - Perusteltavuus - Kuluttajansuoja ja yhteiskuntajärjestyksen turvaaminen

(EY:n perustamissopimuksen 59 artikla (josta on muutettuna tullut EY 49 artikla))

Tiivistelmä

Kansallista lainsäädäntöä, jossa yhdelle ainoalle julkiselle toimielimelle annetaan yksinoikeuksia raha-automaattitoiminnan harjoittamiseen kyseisen jäsenvaltion alueella ja jolla näin ollen suoraan tai välillisesti estetään muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita elinkeinonharjoittajia itse tarjoamasta raha-automaatteja maksua vastaan yleisön käytettäviksi, on pidettävä palvelujen tarjoamisen vapauden rajoituksena, vaikka tätä lainsäädäntöä sovelletaankin erotuksetta.

Koska kyseinen lainsäädäntö ei kuitenkaan ole kansalaisuuden perusteella syrjivä, se voi olla perusteltua kuluttajansuojaan ja yhteiskuntajärjestyksen turvaamiseen liittyvistä syistä. Vaikka kyseisessä lainsäädännössä ei kielletä raha-automaattien käyttöä vaan annetaan oikeus raha-automaattitoiminnan harjoittamiseen tätä varten luvan saaneelle julkiselle toimielimelle, sen määrittäminen, minkä laajuista suojaa jäsenvaltio haluaa alueellaan antaa arpajaisten ja muiden rahapelien osalta, on osa jäsenvaltioiden harkintavaltaa. Kullekin jäsenvaltiolle kuuluu nimittäin sen määrittäminen, onko tavoiteltuun päämäärään nähden tarpeellista, että tällainen toiminta kielletään kokonaan tai osittain, vai onko tätä toimintaa ainoastaan rajoitettava ja säädettävä tarpeellisista, enemmän tai vähemmän tiukoista valvontajärjestelyistä toiminnan valvomiseksi. Näin ollen sillä seikalla, että tietty jäsenvaltio on ottanut käyttöön erilaisen suojajärjestelmän kuin jokin toinen jäsenvaltio, ei ole merkitystä arvioitaessa tällä alalla tehtyjen päätösten välttämättömyyttä ja oikeasuhtaisuutta. Näitä on arvioitava ottaen ainoastaan huomioon kyseisen jäsenvaltion tavoittelemat päämäärät ja se suojan taso, jonka tämä jäsenvaltio haluaa turvata.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Irtisanomisen perusteella maksettavan korvauksen suorittaminen työntekijälle, joka irtisanoutuu lapsen syntymän jälkeen lapsen hoitopaikkojen puutteen vuoksi - Korvaus on pienempi kuin työoloista tai työnantajan käyttäytymisestä johtuvan painavan syyn vuoksi irtisanoutuvalle työntekijälle suoritettava korvaus - Välillinen syrjintä - Kyse ei ole välillisestä syrjinnästä - Merkitystä ei ole sillä, ovatko hoitopaikat julkisia vai yksityisiä

(EY:n perustamissopimuksen 119 artikla (EY:n perustamissopimuksen 117-120 artikla on korvattu EY 136-143 artiklalla))

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 119 artiklan (perustamissopimuksen 117-120 artikla on korvattu EY 136-143 artiklalla) vastaista ei ole sellainen kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan irtisanomisen perusteella maksettava korvaus on suoritettava sellaisille työntekijöille, jotka lasten hoitopaikkojen puutteen vuoksi päättävät ennenaikaisesti työsuhteensa voidakseen hoitaa lapsiaan, niin että korvauksen määrä tällöin on pienempi kuin työoloista yrityksessä tai työnantajan käyttäytymisestä johtuvan vakavan syyn perusteella irtisanoutuville yhtä kauan työskennelleille työntekijöille maksettava korvaus.

Täysimääräisen korvauksen epääminen äitiyden vuoksi irtisanoutuvilta työntekijöiltä ei merkitse heidän välillistä syrjintäänsä, koska he eivät joudu epäedullisempaan asemaan kuin muut samassa tai vastaavassa asemassa olevat työntekijät. Vertailuryhminä ovat yhtäältä äitiyden vuoksi irtisanoutuvat työntekijät ja toisaalta muiden kuin painavien syiden vuoksi irtisanoutuvat työntekijät eivätkä työoloista yrityksessä tai työnantajan käyttäytymisestä johtuvasta painavasta syystä irtisanoutuvat, sillä viimeksi mainittujen tilanne, jossa työnteon jatkaminen on käynyt mahdottomaksi, on kohteensa ja syynsä osalta erilainen kuin äitiyden vuoksi irtisanoutuvien työntekijöiden tilanne.

Sillä, että kyseisessä jäsenvaltiossa lastentarhat ovat pääosin valtion ylläpitämiä tai saavat valtion taloudellista tukea, ei ole vaikutusta asiaan.