Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus Mischo 18 päivänä tammikuuta 2001. - Hewlett Packard BV vastaan Directeur général des douanes et droits indirects. - Ennakkoratkaisupyyntö: Tribunal d'instance du VIIe arrondissement de Paris - Ranska. - Yhteinen tullitariffi - Yhdistetty nimikkeistö - Sellaisen monitoimisen laitteen luokittelu, joka on yhtä aikaa kirjoitin, kopiolaite, telekopiolaite ja skanneri - Pääasiallinen toiminto - Komission asetuksen N:o 2184/97 pätevyys. - Asia C-119/99.



Oikeustapauskokoelma 2001 sivu I-03981



Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset

1. Hewlett Packard -konserniin kuuluvat yhtiöt tuovat Euroopan yhteisöön HP Office Jet -tuotenimellä monitoimisia laitteita, jotka ovat samalla kertaa kirjoittimia, kopio- ja telekopiolaitteita sekä skannereita. Nämä yhtiöt saivat vuosien 1995 ja 1997 välisenä aikana Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tulliviranomaisilta sitovia tariffitietoja, joissa kyseiset laitteet luokiteltiin nimikkeeseen 8471 92 20 (josta on tullut 8471 60 40) (kirjoittimet). Tämän luokittelun perusteella laitteista kannettiin 1,5 prosentin tulli, joka oli määrä poistaa 1.1.1998 mennessä.

2. Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 3 päivänä marraskuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2184/97 luokiteltiin kuitenkin sellainen laite, jossa on samat neljä toimintoa kuin edellä mainituissa Hewlett Packard -konsernin tavaroissa, nimikkeeseen 8517 21 00 (telekopiolaitteet), jonka osalta kannetaan 3,8 prosentin tulli.

3. Vaikka Hewlett Packard -konsernin Ranskan tulliviranomaisilta saamia tariffitietoja ei ollut muutettu tai peruutettu, konserni katsoi aiheelliseksi pyytää uutta sitovaa tariffitietoa monitoimilaitteistaan, jotta se saisi vahvistuksen sille, että nämä laitteet on luokiteltava kirjoittimiksi.

4. Ranskan tulliviranomaiset ottivat tariffitietohakemusta käsitellessään huomioon asetuksen N:o 2187/97 ja antoivat 2.4.1998 sitovan tariffitiedon, jonka mukaan kyseiset laitteet on luokiteltava luokkaan 8517 21 00 (telekopiolaitteet).

5. Hewlett Packard haki muutosta tähän tariffitietoon Tribunal d'instance de Paris 7:ssä (Ranska).

6. Kyseinen tuomioistuin on todennut, että toisin kuin Hewlett Packard on väittänyt, asetusta N:o 2184/97 on tarkoitus soveltaa HP Office Jet -nimisiin laitteisiin, joten nämä olisi todellakin luokiteltava nimikkeeseen 8517 21 00; se on epäillyt kuitenkin sitä, onko kyseinen asetus pätevä, minkä vuoksi se on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle 30.3.1999 tekemällään päätöksellä seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:

"Yhteisen tullitariffin mukaan telekopiolaitteet ja kirjoittimet eivät kuulu samaan tullinimikkeeseen. Kun laite on valmistettu siten, että se voi suorittaa useampia toimintoja, tullinimike määräytyy yhdistelmälle luonteenomaisen pääasiallisen toiminnon mukaisesti.

Onko komissio siten voinut asetuksen N:o 2184/97 liitteen 3 kohdassa perustellusti päättää, että kaikki monitoimiset telekopiolaitteet, jotka koostuvat olennaisesti

- modeemista,

- kuvanlukijasta (skanneri)

- ja kirjoittimesta

ja jotka toimivat itsenäisesti tai yhteydessä tietokoneeseen, kuuluvat tullinimikkeeseen 8517 21 00 (telekopiolaitteet), sulkien näin pois mahdollisuuden arvioida tapauskohtaisesti, mikä todellisuudessa on laitteen pääasiallinen toiminto, ja asettaen kirjoitintoiminnon toissijaiseksi laitteesta riippumatta, mikäli laite kuuluu edellä mainittuun luokkaan?"

7. Ennen tähän kysymykseen vastaamista on syytä palauttaa mieleen, mitä tässä asiassa merkityksellisessä yhteisön lainsäädännössä säädetään.

Yhdistetty nimikkeistö

8. Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa yhdistetyssä nimikkeistössä, sellaisena kuin se on 4.11.1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2086/97 perusteella, on seuraavat tässä asiassa merkitykselliset nimikkeet:

"8471 Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat:

- -

8471 60 - syöttöyksiköt ja tulostusyksiköt, myös jos ne sisältävät samassa ulkokuoressa muistiyksikköjä

- -

- - muut:

8471 60 40 - - - kirjoittimet

- -

8471 60 90 - - muut".

Lisäksi on otettava huomioon seuraavat nimikkeet:

"8517 Sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten, myös langalliset puhelimet, joissa on langaton luuripuhelin, ja kantoaaltojärjestelmissä tai digitaalijärjestelmissä käytettävät teleliikennelaitteet; kuvapuhelimet:

8517 21 00 - - telekopiolaitteet (telefaxlaitteet)"

Asetus N:o 2184/97

9. Asetuksen N:o 2184/97 1 artiklassa säädetään seuraavaa:

"Liitteen taulukossa olevassa 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä taulukossa olevan 2 sarakkeen CN-koodeihin."

10. Liitteen 3 kohta kuuluu seuraavasti:

>lt>0

Yhdistetyn nimikkeistön tulkintasäännöt

11. Yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleiset tulkintasäännöt kuuluvat seuraavasti:

"Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.

Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset."

12. Yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson 3 huomautuksessa todetaan seuraavaa: "Jollei toisin määrätä, yhdistelmäkoneet, joissa on kaksi tai useampia yhdeksi kokonaisuudeksi asennettua konetta, ja muut koneet, jotka on tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa toisiaan täydentävää tai vaihtoehtoista toimintoa, luokitellaan yhdistelmän pääasiallisen toiminnon suorittavan osan tai koneen mukaisesti."

13. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että kansallinen tuomioistuin on tulkinnut asetusta N:o 2184/97 niin, että sen mukaan nimikkeeseen 8517 21 00 on luokiteltava kaikki sellaiset laitteet, joihin soveltuu asetuksen liitteen vasemmassa sarakkeessa oleva "tavaran kuvaus".

14. Kansallinen tuomioistuin on nimittäin todennut, että oikealla olevassa sarakkeessa mainitut "perusteet" eli se, että "laitteen pääasiallinen toiminto on televiestintä (telekopiointi)", on ymmärrettävä niin, että yhteisöjen lainsäätäjän mukaan kaikkien niiden monitoimisten laitteiden, jotka vastaavat vasemmalla olevassa sarakkeessa esitettyä kuvausta, pääasiallisena toimintona voi olla ainoastaan telekopiointi.

15. Tällaisen asetuksen tulkinnan perusteella kansallinen tuomioistuin on päätellyt, ettei se voinut ottaa HP Office Jet -laitteiden erityispiirteitä huomioon ja luokitella sitä näin johonkin toiseen nimikkeeseen.

16. Kansallinen tuomioistuin on ihmetellyt sitä, että kyseisen yksittäistapauksen erityispiirteiden arviointi on tällä tavalla ehdottomasti kielletty, ja siksi se on epäillyt asetuksen pätevyyttä ja päättänyt pyytää tältä osin ennakkoratkaisua EY 234 artiklan nojalla.

17. Minun on todettava heti aluksi, että jos asetuksella N:o 2184/97 on todellakin pyritty kieltämään kulloisellekin monitoimiselle laitteelle tyypillisten ominaispiirteiden huomioon ottaminen, olen yhtä ihmeissäni kuin kansallinen tuomioistuin.

18. Tässä tapauksessa asetuksessa, jossa esitetään sovellettavan yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson 3 huomautusta, säädettäisiin, että sellaisten monitoimisten laitteiden, jotka ovat yhtä aikaa telekopiolaite, kirjoitin, skanneri ja valokopiolaite ja jotka vastaavat liitteen vasemmassa sarakkeessa olevaa kuvausta, pääasiallisena toimintona on välttämättä telekopiointi.

19. Olen kuitenkin vakuuttunut siitä, että asetusta N:o 2184/97 ei voida tulkita näin, varsinkin kun komissio, joka on asetuksen antanut, on huomautuksissaan tulkinnut asetusta tästä olennaisesti poikkeavalla tavalla ja esittänyt näkemyksensä hyvin selkeästi ja vakuuttavasti.

20. Kuten komissio on esittänyt, on syytä muistaa, että komissio antaa tullikoodeksikomiteaa kuultuaan luokitteluasetuksia, mikäli tietyn tavaran luokittelu voi tuottaa erityisiä ongelmia tai olla riidanalaista.

21. Kyseessä ei ole abstrakti luokittelu, koska tarkoituksena on ratkaista tiettyä tavaraa koskeva ongelma. Kuten komissio on todennut, luokitteluasetus on kuitenkin samalla soveltamisalaltaan yleinen, eli sitä ei sovelleta vain tiettyyn talouden toimijaan ja tiettyyn toimeen, vaan sitä sovelletaan kaikkiin tavaroihin, jotka ovat samanlaisia kuin tullikoodeksikomitean tutkimat tavarat.

22. Luokitteluasetus merkitsee yleisen säännön soveltamista yksittäistapaukseen, ja siksi siinä annetaan tällaisesta yleisestä säännöstä tulkinta, jota luokittelusta vastaava viranomainen voi soveltaa myös samanlaisiin tai samankaltaisiin tavaroihin.

23. Komissio on perustellut tätä dialektista lähestymistapaa, jolla voidaan ylittää erityisen ja yleisen välinen ristiriita, seuraavalla kolmella seikalla:

- On ehdottoman välttämätöntä, että yhdistettyä nimikkeistöä tulkitaan koherentilla tavalla, ja analogiapäättelyn avulla tällainen koherenssi voidaan säilyttää.

- Talouden toimijoita olisi kohdeltava yhdenvertaisesti, ja kohtelu ei olisi yhdenvertaista, jos samankaltaisessa tilanteessa olevia talouden toimijoita kohdeltaisiin eri tavalla.

- Jos analogiapäättely ei ulottuisi tavaroihin, jotka ovat samankaltaisia kuin komission asetuksessa suoraan tarkoitetut tavarat, tämä voisi houkutella talouden toimijoita kiertämään säädettyä nimikkeistöä niin, että ne muuttavat vähän tiettyjä tavaroidensa ominaispiirteitä ainoastaan välttääkseen niiden sellaisen luokittelemisen, josta aiheutuu taloudellisesti epäedullisempia seurauksia.

24. Nämä näkökohdat vaikuttavat erittäin perustelluilta, mutta niistä ei kuitenkaan seuraa, mihin myös komissio on kiinnittänyt huomiota, että luokitteluasetuksessa omaksuttu ratkaisu soveltuisi epäilyksettä ja automaattisesti myös samankaltaiseen tavaraan. Päinvastoin tällaisessa luokittelussa on oltava erittäin varovainen, kuten aina analogiapäättelyä käytettäessä.

25. Siksi ei voida katsoa, että asetuksessa N:o 2184/97 tehty luokittelu soveltuisi kaikkiin monitoimisiin laitteisiin, joissa on samat toiminnot, riippumatta näiden laitteiden ominaispiirteistä.

26. Seuraavaksi on huomattava, että asetuksen liitteen oikealla olevassa sarakkeessa olevia luokittelun "perusteita" on tarkasteltava kokonaisuutena. Sarakkeessa täsmennetään kuitenkin, että "luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XVI jakson 3 huomautuksen sekä CN-koodien 8517 ja 8517 21 00 nimiketekstien mukaan".

27. Tavara on siis luokiteltu nimikkeeseen 8517 21 00 soveltamalla muun muassa XVI jakson 3 huomautusta, jonka mukaan ratkaisevaa on laitteen pääasiallinen toiminto.

28. Näin ollen ei ole syytä asettaa kyseenalaiseksi sitä komission lausumaa, jonka mukaan laite oli luokiteltu nimikkeeseen 8517 21 00 sen vuoksi, että kyseisessä konkreettisessa tapauksessa telekopioinnin oli selvitetty olevan laitteen pääasiallinen toiminto; tosin komission esittämät perustelut voivat vaikuttaa kehäpäättelyltä, mutta tämä ei vaikuta asiaan. Joka tapauksessa on niin, että asetuksessa ei millään tavalla säädetä, että jos monitoimisessa laitteessa on telekopiointitoiminto, on välttämättä katsottava, että tämä toiminto on tärkein ja luokittelun kannalta ratkaiseva.

29. Jos asetuksessa säädettäisiin näin, se olisi sisällöltään ristiriitainen, koska vaikka siinä esitetään sovellettavan XVI jakson 3 huomautusta, siinä ei suoritettaisi luokitusta kyseisen huomautuksen edellyttämällä tavalla. Tämä puolestaan vaikuttaisi välttämättä asetuksen pätevyyteen.

30. Lopuksi on tuotava esiin, että erääseen myöhempään asetukseen eli tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 9 päivänä maaliskuuta 1999 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 517/1999, johon sekä Hewlett Packard ja komissio ovat viitanneet, voidaan tarvittaessa tukeutua sen vahvistamiseksi, että asetuksella N:o 2184/97 ei ole pyritty siihen, että telekopiointitoiminto olisi systemaattisesti pääasiallinen toiminto niiden monitoimisten laitteiden osalta, jotka ovat yhtäaikaisesti skanneri, kirjoitin, telekopiolaite ja valokopiolaite.

31. Asetuksen N:o 517/1999 liitteen 2 kohta kuuluu seuraavasti:

>lt>1

32. Kuten komissio on todennut, asetus N:o 517/1999 on voimassa yhtä aikaa asetuksen N:o 2184/97 kanssa, ja kyseinen monitoiminen laite, joka on osittain samankaltainen sekä asetuksessa N:o 2184/97 luokitellun laitteen että HP Office Jet -tuotevalikoiman laitteiden kanssa, on asetuksessa N:o 517/1999 luokiteltu muuhun kuin asetuksessa N:o 2184/97 mainittuun nimikkeeseen ilmeisesti sen vuoksi, että kyseisen konkreettisen yksittäistapauksen arvioinnin perusteella päädyttiin siihen, että tavara ei ollut samanlainen kuin vuonna 1997 luokiteltu tavara. Kyseiset tilanteet eivät siis ole samanlaisia vaan samankaltaisia, eikä samankaltaisuus riitä tässä tapauksessa perusteeksi sille, että aikaisempaa luokitteluasetusta sovellettaisiin analogisesti.

33. Toisin kuin Ranskan hallitus esittää, en katso, että asetuksen N:o 517/1999 liitteen 1 kohta vahvistaisi sen näkemyksen, että kaikissa laitteissa, joissa on telekopiointitoiminto, olisi automaattisesti pääasiallisena toimintona telekopiointi. Kyseessä oli nimittäin monitoiminen laite, joka toimi paitsi telekopiolaitteena, skannerina, tulostimena ja valokopiolaitteena myös lankapuhelimena ja puhelinvastaajana. Sitä ei siksi olisi voitu luokitella nimikkeeseen "8471 - Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt - - ". Ainoana vaihtoehtona oli sen luokitteleminen nimikkeeseen "8517 - Sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten - - ".

34. On selvää, että jos laitteet eivät ole täysin samanlaisia, luokittelu on tehtävä jokaisen laitteen ominaispiirteiden tutkinnan perusteella; ratkaisevana ei siis voida pitää yhtä sen toiminnoista, jolle on mielivaltaisesti annettu periaatteellinen etusija.

35. Toisin kuin Hewlett Packard on ehdottanut, kansallinen tuomioistuin ei ole kysynyt, mihin nimikkeeseen HP Office Jet -tyyppiset laitteet olisi luokiteltava, enkä katso, että yhteisöjen tuomioistuimen olisi tutkittava tätä kysymystä.

36. Tosin Hewlett Packard esittää huomautuksissaan suuren määrän tietoja, jotka vaikuttavat merkityksellisiltä pyrittäessä luokittelemaan kyseisiä tavaroita, ja Ranskan hallitus on huomautuksissaan tuonut esiin syitä, joiden vuoksi kyseiset tavarat sen mukaan kuuluvat nimikkeeseen 8517 21 00 siitä riippumatta, sovelletaanko asetusta N:o 2184/97 vai ei.

37. Komissio sitä vastoin ei varsinaisesti käsittele tätä kysymystä, vaan se toteaa ainoastaan, että HP Office Jet -tyyppisten laitteiden ominaispiirteet poikkeavat huomattavasti siitä laitteesta, joka luokiteltiin asetuksessa N:o 2184/97, ja mainitsee lyhyesti muutamia esimerkkejä näistä eroavaisuuksista. Komission pidättyvyys on varsin ymmärrettävää, koska ennakkoratkaisupyyntöön ei sisälly riittävästi tietoja näiden tavaroiden ominaispiirteistä.

38. On myös huomattava, että kansallisen tuomioistuimen esittämät tulkintaepäselvyydet eivät koske sitä, miten HP Office Jet -tyyppiset laitteet on luokiteltava, vaan kansallisen tuomioistuimen perusteluista on pääteltävissä, että se pystyy täysin luokittelemaan tavarat mutta että se ei asetuksen N:o 2184/97 vuoksi voi ryhtyä tähän toimenpiteeseen.

39. Tämän vuoksi en epäile lainkaan, etteikö kansallinen tuomioistuin voisi ongelmitta luokitella kyseisiä tavaroita, kunhan yhteisöjen tuomioistuin on ensin poistanut tuomiollaan sen esteen, jona kansallinen tuomioistuin piti kyseistä asetusta.

40. On siis määritettävä, mikä on kyseisten laitteiden pääasiallinen toiminto, ja tässä tarkoituksessa on tutkittava huolellisesti, minkälainen suorituskyky on näiden laitteiden kullakin toiminnolla, vertaamalla niiden suorituskykyä sellaisten erityislaitteiden suorituskykyyn, joissa on vain yksi tällainen toiminto, arvioimalla toimintojen itsenäisyyttä suhteessa tietokoneeseen, joihin nämä laitteet on tarkoitus kytkeä, ja tarkastelemalla sitä, mikä merkitys on telekopiokortin puuttumisella maahantuontivaiheessa.

41. En sitä vastoin pidä merkityksellisinä tiettyjä Hewlett Packardin esittämiä seikkoja - kuten sitä, millaisia laitteita tämä yritys on perinteisesti valmistanut -, joilla ei ole yhteyttä yhdistetyssä nimikkeistössä käytettyihin luokitteluperusteisiin.

42. Minun asianani ei kuitenkaan ole luokitella HP Office Jet -valikoiman laitteita, vaan ehdotan ainoastaan vastausta kansallisen tuomioistuimen esittämään kysymykseen, joka koskee asetuksen pätevyyttä. Sen perusteella, miten mielestäni asetusta N:o 2184/97 on tulkittava, vastaus on ilmeinen. Koska kyseisessä asetuksessa on luokiteltu nimikkeeseen 8517 21 00 sellaiset monitoimiset laitteet, joiden pääasiallisena toimintona todellakin on telekopiointi, ja koska asetuksessa ei ole säädetty sellaisesta periaatteesta, jonka mukaan kaikki sellaiset laitteet, jotka ovat yhtä aikaa kirjoittimia, valokopiolaitteita, telekopiolaitteita ja skannereita, olisi luokiteltava telekopiolaitteiksi, kyseistä asetusta on pidettävä pätevänä.

43. Jossain määrin tosin voitaisiin arvostella sitä, miten asetuksessa on esitetty luokittelun perustelut, koska esitetyillä perusteluilla ei täysin poisteta virheellisten tulkintojen vaaraa, mistä osoituksena on nyt käsiteltävänä oleva ennakkoratkaisukysymys. Järkevämpää olisi ollut, jos asetuksessa olisi perusteellisemmin selvitetty niitä syitä, joiden vuoksi telekopiointitoimintoa pidettiin pääasiallisena, ja näin olisi tehty selväksi, että pääasiallinen toiminto oli selvitetty kyseisen konkreettisen yksittäistapauksen tarkastelun perusteella. Se, että perustelut jättävät tässä tapauksessa toivomisen varaa, ei kuitenkaan mielestäni ole riittävä syy sille, että kyseistä asetusta olisi pidettävä pätemättömänä. Näin on varsinkin siksi, että kuten olen mielestäni osoittanut, liitteen oikealla puolella olevassa sarakkeessa olevien perustelujen huolellisen tarkastelun perusteella ja eritoten siksi, että perusteluissa viitataan XVI jakson 3 huomautukseen, voidaan ymmärtää, että luokittelu on tehty kyseisen yksittäistapauksen tutkimisen perusteella.

Ratkaisuehdotus

44. Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin vastaisi Tribunal d'instance de Paris'n esittämään kysymykseen niin, että ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelun perusteella ei ole ilmennyt mitään sellaista syytä, jonka vuoksi tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 3 päivänä marraskuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2184/97 liitteen 3 kohtaa olisi pidettävä pätemättömänä.