YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (neljäs jaosto)

17 päivänä joulukuuta 1997

Asia T-166/95

Mary Karagiozopoulou

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Henkilöstö — Sisäinen kilpailu siirtymisestä ura-alueelta C ura-alueelle B — Valintalautakunnan päätös, jossa todetaan hakijoiden epäonnistuneen suullisessa kokeessa — Yhdenvertaisen kohtelun periaate — Valintalautakunnan tekemä arviointi”

Täydellinen teksti ranskankielellä II-1065

Aihe:

Kanne, jossa vaaditaan kumoamaan sisäisen kilpailun KOM/B/9/93 valintalautakunnan päätös, jolla kantajalle annetaan suullisesta kokeesta vaadittua vähimmäispistemäärää alhaisempi pistemäärä ja jolla kantaja jätetään ottamatta soveltuvien hakijoiden luetteloon.

Lopputulos:

Hylkääminen.

Tuomion lyhennelmä

Komissiossa ura-alueen C virkamiehenä työskentelevä kantaja jätti hakemuksensa sisäiseen kilpailuun KOM/B/9/93, jonka läpäisseet saattoivat siirtyä ura-alueelta C ura-alueelle B ja jonka tavoitteena oli laatia soveltuvien hakijoiden luettelo ura-alueen B palkkaluokkiin 5 ja 4 kuuluvista apulaishallintoavustajista sellaisia täytäntöönpanotehtäviä varten, joissa tehdään valvonnan alaisena juoksevia toimistotöitä apulaishallintoavustajina, sihteeriasiain apulaishallintoavustajina ja teknisinä apulaishallintoavustajina.

Kantaja sai esivalinnoista ja asiakirjan laatimiskokeesta tyydyttävän tuloksen, ja hänen annettiin osallistua 17.10.1994 pidettyyn suulliseen kokeeseen.

Kantajalle ilmoitettiin 18.11.1994 päivätyllä kirjeellä, että koska hän ei ollut saanut suullisessa kokeesta vaadittua vähimmäispistemäärää, hänen nimeään ei ollut voitu ottaa soveltuvien hakijoiden luetteloon.

Kantaja teki 13.12.1994 Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänä henkilöstösäännöt) 90 artiklassa tarkoitetun vaatimuksen, jossa hän vaati valintalautakunnan kielteisen päätöksen muuttamista. Tämä vaatimus luokiteltiin myöhemmin valitukseksi, ja sitä täydennettiin 28.2.1995 päivätyllä lisäasiakirjalla. Valitus hylättiin komission antamalla nimenomaisella päätöksellä, joka annettiin tiedoksi kantajalle 27.6.1995.

Pääasia

Ensimmäinen kanneperuste, joka koskee ilmeistä arviointivirhettä sekä yhdenvertaisen kohtelun ja syrjintäkiellon periaatteiden loukkaamista

Jotta valintalautakunta on henkilöstösääntöjen säännösten ja sen liitteessä III olevan 3 artiklan mukainen, sen koostumuksen on oltava sellainen, että sillä taataan kokeisiin osallistuvien hakijoiden suoritusten objektiivinen arviointi. Ne edellytykset, jotka valintalautakunnan jäsenten on pätevyyden osalta täytettävä, kuitenkin vaihtelevat kunkin kilpailun ominaispiirteiden mukaan (34 kohta).

Viittaukset: yhdistetyt asiat T-32/89 ja T-39/89, Marcopoulos v. yhteisöjen tuomioistuin, 22.6.1990 (Kok. 1990, s. II-281. 37 kohta) ja asia T-156/89, Valverde Mordt v. yhteisöjen tuomioistuin, 27.6.1991 (Kok. 1991, s. II-407, 106 kohta).

Valintalautakunnan jäsenten kielitaitoa koskevat edellytykset vaihtelevat sen mukaan, mikä merkitys tietyn kielen hallitsemisella on täytettävän viran kannalta. Konferenssitulkkien kilpailuissa kielitaito on selvästikin ensiarvoisen tärkeä edellytys, ja valintalautakunta onkin muodostettava tämä huomioon ottaen. Tällaisen kilpailun osalta oikeuskäytännössä edellytetään, että ainakin yksi äänioikeutettu jäsen hallitsee sen kielen, johon hakija kääntää, ja että hänellä samanaikaisesti on todellista käytännön kokemusta konferenssitulkin ammatin harjoittamisesta (35 kohta).

Viittaukset: em. asia Marcopoulos v. yhteisöjen tuomioistuinja asia T-43/91.Hoyer v. komissio, 17.3.1994 (Kok. H. 1994, s. II-297, 51 ja sitä seuraavat kohdat).

Asia on kuitenkin toisin, jos - kuten tässä tapauksessa - kilpailu koskee siirtymistä ura-alueelta C ura-alueella B ja jos kilpailun tarkoituksena on laatia soveltuvien hallintoavustajien luettelo. Tässä tapauksessa hakijoiden käyttämän kielen hallitsemisella ei ole erityistä merkitystä, päinvastoin kuin tulkkien kilpailuissa. Tämä huomioon ottaen on tarkasteltava kilpailuilmoituksen sanamuotoa, jonka mukaan siinä keskustelussa, jonka valintalautakunta käy hakijoiden kanssa, pyrittiin arvioimaan “kirjallisissa kokeissa osoitettujen seikkojen perusteella hakijoiden suullista ilmaisukykyä ja heidän kykyään hoitaa ura-alueelle B kuuluvia tehtäviä”. Hakijoiden kyvyistä valintamenettelyn suullisessa vaiheessa tehtävä arvio perustuu ensisijaisesti hakijoiden vastausten sisältöön samoin kuin näistä vastauksista ilmenevään päättelykykyyn ja kykyyn ajatella loogisesti. Juuri näin valintalautakunta on voinut täydentää kirjallisen kokeen läpäisseistä hakijoista tekemäänsä arviota muiden seikkojen kuin hakijoiden teoreettisen tietämyksen ja asiakirjan laadintakyvyn perusteella, ja valintalautakunta on tämän johdosta voinut arvioida heidän yleistä soveltuvuuttaan ura-alueelle B kuuluvien tehtävien hoitoon (36 kohta).

Näin ollen valintalautakunnan tavoite taata hakijoiden ehdottama yhdenvertainen kohtelu on sovitettava yhteen hyvän hallintotavan vaatimusten kanssa. Nyt käsiteltävän tapauksen kaltaisessa tapauksessa sen edellyttäminen, että ainakin yksi valintalautakunnan jäsenistä hallitsee kunkin hakijan käyttämän kielen, vaikeuttaisi palvelukseenottomenettelyä suhteettoman paljon. Tästä seuraa, että hakijoiden yhdenvertainen kohtelu voidaan riittävällä tavalla taata käyttämällä tulkkeja, jolloin kaikki hakijat voivat ilmaista itsensä äidinkielellään (37 kohta).

Siltä osin kuin kantaja väittää, että hän on saanut esimiehiltään erinomaiset arviot, on korostettava, että tässä tapauksessa oli kyse kokeisiin perustuvasta kilpailusta ja että valintalautakunta ei ole antanut hakijalle suullisesta kokeesta vaadittua vähimmäispistemäärää (42 kohta).

Valintalautakunnan tällainen päätös on hakijan suoritusta suullisessa kokeessa koskeva arvoarvostelma, ja päätöstä tehdessään valintalautakunta voi käyttää sillä olevaa laajaa harkintavaltaa. Yhteisöjen tuomioistuimet voivat valvoa päätöksen lainmukaisuutta vain, jos valintalautakunnan työtä ohjaavia sääntöjä on ilmeisesti rikottu (43 kohta).

Viittaukset: Viittaukset: asia T-46/93, Michaël-Chiou v. komissio, 1.12.1994 (Kok. H. 1994, s. II-929, 48 kohta); asia T-291/94, Pimley-Smith v. komissio, 14.7.1995 (Kok. H. 1995, s. II-637,63 kohta)ja asiaT-153/95, Kaps v. yhteisöjentuomioistuin, 21.5.1996(Kok. H. 1996, s. II-663, 38 kohta).

Tästä seuraa, että olkoonpa hakijan ansiot mitä tahansa, ne eivät riitä osoittamaan, että valintalautakunta olisi suullisen kokeen osalta arvioinut hänen suoritustaan ilmeisen virheellisesti (44 kohta).

Toinen kanneperuste, joka koskee henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 5 artiklan viidennen kohdan rikkomista

Kilpailuilmoituksessa todettiin, että “valintalautakunta laati soveltuvien hakijoiden luettelon niistä enintään 60 hakijasta, jotka ovat saaneet parhaan kokonaispistemäärän kokeista a, b ja c”. Tästä seuraa, että koska kilpailuilmoituksen sanamuoto sitoi valintalautakuntaa, kyseisellä lautakunnalla ei ollut oikeutta laatia luetteloa, jossa oli yli 60 hakijaa (54 kohta).

Viittaukset: asia T-158/89, van Hecken v. TSK, 28.11.1991 (Kok. 1991, s. II-1341, 23 kohta).

Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 5 artiklan viidennen alakohdan osalta on todettava, että vaikka onkin totta, että siinä säädetään, että valintalautakunnan laatimassa soveltuvien hakijoiden luettelossa on mahdollisuuksien mukaan oltava kaksi kertaa niin paljon hakijoita kuin kilpailussa on avoimia virkoja, tämä kuitenkin merkitsee vain valintalautakunnalle osoitettua suositusta, jolla pyritään helpottamaan nimittävän viranomaisen päätöksentekoa, eikä valintalautakunta siis voi sen perusteella ylittää kilpailuilmoituksessa asetettuja rajoja (55 kohta).

Ratkaisu:

Kanne hylätään.