ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Toimet, jotka koskevat heitä suoraan ja erikseen - Asetus polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta - Kolmansien maiden tuottajat ja viejät - Maahantuojat

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan toinen kohta; neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3017/79 2 artikla ja 13 artiklan 1 kohta)

2. Yhteinen kauppapolitiikka - Polkumyynniltä suojautuminen - Hinnantarkistussitoumus - Peruuttaminen - Väliaikaisten polkumyyntitullien määrääminen - Edellytykset - Uusien tosiseikkojen huomioon ottaminen

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3017/79 10 artiklan 6 kohta)

Tiivistelmä

1. Toimet, joilla asetuksen (ETY) N:o 3017/79 nojalla otetaan käyttöön polkumyyntitulleja, koskevat perustamissopimuksen 173 artiklan toisen kohdan mukaisesti suoraan ja erikseen niitä tuotanto- ja vientiyrityksiä, jotka voivat osoittaa tulleensa yksilöidyiksi komission tai neuvoston toimissa tai olleensa valmistavien tutkimusten kohteena. Näin ei ole sellaisen yhteisössä sijaitsevan maahantuojan tapauksessa, johon ei ole viitattu kyseisissä toimissa ja jota polkumyyntitullien käyttöön ottamista koskeva asetus koskee ainoastaan siltä osin kuin maahantuoja objektiivisesti arvioiden kuuluu asetuksen soveltamisalaan.

2. Asetuksen (ETY) N:o 3017/79 10 artiklan 6 kohdasta seuraa, että kun polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tehty hinnantarkistussitoumus peruutetaan, komission on viipymättä toteutettava väliaikaisia toimenpiteitä, jos se katsoo yhteisön etujen sitä vaativan. Komission ei tarvitse tehdä uutta tutkimusta, ja tavanomaisissa olosuhteissa sen on tehtävä päätöksensä sittemmin peruutettujen sitoumusten tekemishetkellä saatavilla olleiden tietojen perusteella.

Jos yritys sitoumustansa peruuttaessaan katsoo, että olisi olemassa perusteita sille, että sen tilanne tutkittaisiin uudelleen ja että se kokonaisuudessaan vapautettaisiin polkumyyntitullin maksamisesta sitoumuksen peruuttamisesta huolimatta, sen on annettava komissiolle tarvittava asiaa koskeva todistusaineisto.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Kotimaisten tuotteiden mainoskampanja - Valtiontuet - Sovellettavuus kampanjan rahoitusmuotoon - Mahdollisuus, joka ei sulje pois vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden kiellon soveltamista

(ETY:n perustamissopimuksen 30, 92 ja 93 artikla)

2. Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Kotimaisten tuotteiden mainoskampanja - Vaikutukseltaan vastaavan toimenpiteen muodostava käytäntö - Edellytykset - Sitomattomiin toimiin perustuva käytäntö - Ei vaikutusta

(ETY:n perustamissopimuksen 2, 3 ja 30 artikla)

Tiivistelmä

1. Siitä, että perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklaa voitaisiin soveltaa kansallisten tuotteiden myyntiä ja ostamista edistävän ja mahdollisesti perustamissopimuksen 30 artiklan vastaisen kampanjan rahoitusmuotoon, ei seuraa, että kampanja itsessään voitaisiin sulkea pois 30 artiklassa määrätyn kiellon alasta.

2. Vaikutukseltaan määrällisiä rajoituksia vastaava toimenpide on kysymyksessä silloin, kun toteutetaan sellainen hallituksen määrittelemä ohjelma, joka koskee kansantaloutta kokonaisuudessaan ja jonka tarkoituksena on rajoittaa yhteisön sisäistä kauppaa edistämällä kotimaisten tuotteiden ostamista kotimaisen mainoskampanjan ja ainoastaan kansallisiin tuotteisiin sovellettavien erityismenettelyjen järjestämisen avulla, ja kun nämä toiminnot on kokonaisuudessaan katsottava hallituksen toimiksi ja kun näitä toimintoja harjoitetaan järjestäytyneesti koko jäsenvaltion alueella.

Tällainen käytäntö ei voi välttyä kuulumasta perustamissopimuksen 30 artiklassa määrättyjen kieltojen alaan ainoastaan sen vuoksi, että se ei perustu yrityksiä sitoviin päätöksiin. Jopa sellaiset jäsenvaltion hallituksen toimet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta, voivat olla omiaan vaikuttamaan kauppiaiden ja kuluttajien käyttäytymiseen kyseisen valtion alueella ja siten haitata perustamissopimuksen 2 artiklassa asetettujen ja 3 artiklassa täsmennettyjen yhteisön tavoitteiden toteuttamista.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Toimet, jotka voivat olla kanteen kohteena - Käsite - Toimet, joilla on pakottavia oikeusvaikutuksia - Valmistelevat toimet - Poissulkeminen

(ETY:n perustamissopimuksen 173 ja 189 artikla)

2. Kumoamiskanne - Toimet, jotka voivat olla kanteen kohteena - Käsite - Menettelyn aloittaminen kilpailusääntöjen rikkomisen toteamiseksi - Väitetiedoksianto - Poissulkeminen

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla; neuvoston asetuksen N:o 17 3 artikla; komission asetuksen N:o 99/63/ETY 2 artikla)

3. Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Väitetiedoksianto - Oikeusvaikutukset - Ero suhteessa asetuksen N:o 17 15 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun tiedoksiantoon

(Neuvoston asetuksen N:o 17 15 artiklan 6 kohta; komission asetuksen N:o 99/63/ETY 2 artikla)

Tiivistelmä

$$1. Jotta voitaisiin määritellä, ovatko tietyt toimenpiteet 173 artiklassa tarkoitettuja toimia, tarkastelun kohteeksi on otettava näiden toimenpiteiden asiasisältö. Toteutettujen toimien muodolla ei sen sijaan periaatteessa ole merkitystä.

Toimia tai päätöksiä, jotka voivat olla kumoamiskanteen kohteena, ovat sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi.

Luonteeltaan puhtaasti valmistelevat toimenpiteet eivät itsessään voi olla kumoamiskanteen kohteena.

2. Yhteisön kilpailusääntöjen rikkomisen toteamista koskevan menettelyn aloittamista ja väitetiedoksiantoa ei voida niiden luonteen ja oikeusvaikutusten perusteella pitää ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklassa tarkoitettuina päätöksinä, joita vastaan voidaan nostaa kumoamiskanne. Asetusten N:o 17 ja N:o 99/63/ETY mukaisessa hallinnollisessa menettelyssä nämä toimet ovat menettelyn kuluessa toteutet-

tuja toimia, jotka ovat valmistelevia suhteessa menettelyn päättävään lopulliseen päätökseen.

3. Väitetiedoksianto ei velvoita yritystä, jolle se on osoitettu, muuttamaan tai tarkastelemaan uudelleen menettelytapojaan, eikä yritys sen seurauksena menetä aiemmin sakkoja vastaan nauttimaansa suojaa, kuten silloin kun komissio asetuksen N:o 17 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoittaa yritykselle sen tiedoksi antamaa sopimusta koskevan alustavan tutkimuksen tuloksesta. Vaikka asianomaiselle yritykselle voi väitetiedoksiannon johdosta paljastua, että on olemassa vaara siitä, että komissio määrää sille sakkoa, kysymyksessä on ainoastaan tosiasiallinen seuraus eikä oikeusvaikutus, joka väitetie-doksiannon on tarkoitus tuottaa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Yhteisön säännöstö - Asiallinen soveltamisala - Jäsenvaltioiden julistukset - Vaikutukset

(Neuvoston asetuksen N:o 1408/71 5 ja 96 artikla)

2. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Yhdenvertainen kohtelu - Peitelty syrjintä - Kielto

(Neuvoston asetuksen N:o 1408/71 3 artiklan 1 kohta)

3. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Yhteisön säännöstö - Asiallinen soveltamisala - Väestöpoliittiseen tavoitteeseen pyrkivät järjestelmät - Kuuluvat yhteisön säännöstön asialliseen soveltamisalaan

4. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Yhteisön säännöstö - Asiallinen soveltamisala - Maksuihin perustumaton vanhuusetuus - Yhdenvertainen kohtelu - Ulottuvuus

(Neuvoston asetuksen N:o 1408/71 2 artiklan 1 kohta, 3 artiklan 1 kohta sekä 4 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 2 kohta)

Tiivistelmä

$$1. Sitä, että jäsenvaltio on maininnut tietystä korvauksesta julistuksessa, joka on annettu tiedoksi ja julkaistu neuvoston asetuksen N:o 1408/71 5 ja 96 artiklan mukaisesti, on pidettävä osoituksena siitä, että korvauksesta seuraavat etuudet ovat asetuksessa N:o 1408/71 tarkoitettuja sosiaaliturvaetuuksia.

2. Asetuksen N:o 1408/71 3 artiklan 1 kohdassa esitetyn yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen mukaan kiellettyä on paitsi sosiaaliturvajärjestelmien edunsaajien kansalaisuuteen perustuva näkyvä syrjintä, myös kaikki peitellyn syrjinnän muodot, jotka muita erotteluperusteita soveltaen johtavat tosiasiassa samaan tulokseen. Tällaisesta voi olla kyse, jos jonkin säännöksen mukaan perheenäideille maksettavan korvauksen (allocation aux mères de famille) myöntäminen riippuu edunsaajana olevan äidin lasten kansalaisuudesta.

3. Asetuksessa N:o 1408/71 ei sen soveltamisen osalta eroteta sosiaaliturvajärjestelmiä sen mukaan, onko niillä väestöpoliittisia tavoitteita.

4. Asetuksen N:o 1408/71 2 artiklan 1 kohtaa, 3 artiklan 1 kohtaa sekä 4 artiklan 1 kohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että maksuihin perustumattoman vanhuusetuuden myöntäminen perheenäideille ei voi riippua edunsaajana olevan äidin eikä hänen lastensa kansalaisuudesta, jos he ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Perheavustukset - Myöntäminen eläkkeensaajalle jäsenvaltiossa - Puolison ammatillinen tai kaupallinen toiminta toisessa jäsenvaltiossa - Oikeus perheavustuksiin viimeksi mainitussa valtiossa - Päällekkäisyyttä estävä yhteisön sääntö - Soveltamisen edellytykset

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 79 artiklan 3 kohta)

2. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Yhteisön säännöstö - Tavoite - Kansallisten järjestelmien yhteensovittaminen - Seuraukset

3. Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Perheavustukset - Myöntäminen eläkkeensaajalle jäsenvaltiossa - Toisessa jäsenvaltiossa harjoitettu ammatillinen tai kaupallinen toiminta - Oikeus perheavustuksiin viimeksi mainitussa valtiossa - Päällekkäisyyttä estävä yhteisön sääntö - Soveltaminen - Yksityiskohtaiset soveltamissäännöt

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 79 artiklan 3 kohta)

Tiivistelmä

$$1. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 79 artiklan 3 kohdasta seuraa, että oikeutta perheavustuksiin, joita maksetaan sellaisen isän huollettavina oleville lapsille, joka saa eläkettä jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, ei voida keskeyttää, jos äiti ei todella ole saanut oikeutta samoihin avustuksiin toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla sillä perusteella, että hän harjoittaa ammatillista tai kaupallista toimintaa, tai jos ainoastaan isälle on tunnustettu perheenpään asema, tai joka tapauksessa jos ne edellytykset, joiden perusteella äidille voidaan myöntää oikeus perheavustuksiin, eivät ole täyttyneet.

2. Siirtotyöläisten sosiaaliturvaa koskevilla asetuksilla ei ole toteutettu yhteistä sosiaaliturvajärjestelmää, vaan niillä on annettu erillisten järjestelmien olemassaolon jatkua, mikä on aiheuttanut sen, että on syntynyt erillisiä saatavia erillisiltä laitoksilta, joihin nähden edunsaajalla on välittömiä oikeuksia joko yksinomaan valtionsisäisen oikeuden nojalla tai valtionsisäisen oikeuden nojalla täydennettynä tarpeen vaatiessa yhteisön oikeudella. Yhteisön säännöstöä ei näin ollen voida, ellei tästä ole olemassa perustamissopimuksen tavoitteiden mukaista nimenomaista poikkeusta, soveltaa siten, että

siirtotyöläistä tai hänen oikeuden-omistajiaan estetään saamasta etua osasta jäsenvaltion lainsäädäntöä.

3. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 79 artiklan 3 kohdan sääntö, jonka tarkoituksena on välttää perheavustusten päällekkäisyys, on sovellettavissa ainoastaan silloin, kun sillä ei perusteettomasti estetä asianomaisia saamasta etua osasta jäsenvaltion lainsäädäntöä; jos niiden avustusten määrä, joiden maksaminen on keskeytetty jäsenvaltiossa, on suurempi kuin niiden avustusten määrä, jotka saadaan toisessa jäsenvaltiossa ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen nojalla, 79 artiklan 3 kohtaan sisältyvää päällekkäisyyttä estävää sääntöä on sovellettava ainoastaan osittain ja myönnettävä täydentävänä avustuksena kyseisten määrien erotus.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus - Perustamissopimuksen määräykset - Henkilöllinen soveltamisala - Ulottuvuus - Soveltamisalan rajat (ETY:n perustamissopimuksen 52 ja 59 artikla)

2. Sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus - Teollisuus ja pien- teollisuus - Itsenäisten ammatinharjoittajien toiminta tuotanto- ja jalostus- teollisuudessa - Toiminnan aloittamisen ja harjoittamisen edellytykset - Siirtymätoimenpiteet - Neuvoston direktiivi 64/427/ETY - Edunsaajat - Edunsaajan käsite

Tiivistelmä

$$1. Vaikka sijoittautumista ja palvelujen tarjoamista koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ei voida soveltaa jäsenvaltioiden puhtaasti sisäisiin tilanteisiin, 52 artiklaan sisältyvää viittausta "jäsenvaltion kansalaiseen", joka haluaa sijoittautua "toisen jäsenvaltion alueelle", ei voida kuitenkaan tulkita siten, että tietyn jäsenvaltion omiin kansalaisiin ei sovellettaisi yhteisön oikeutta silloin kun nämä kansalaiset sen perusteella, että he ovat laillisesti asuneet toisen jäsenvaltion alueella ja hankkineet siellä yhteisön oikeuden säännöksissä ja määräyksissä hyväksytyn ammatillisen pätevyyden, ovat siihen valtioon nähden, joista he ovat lähtöisin, samassa tilanteessa kuin kaikki muutkin henkilöt, joihin sovelletaan perustamissopimuksessa taattuja oikeuksia ja vapauksia.

Ei voida kuitenkaan jättää huomiotta sitä, että jäsenvaltiolla saattaa olla oikeutettu intressi estää se, että tietyt sen kansalaiset pyrkivät perustamissopimuksella käyttöön otettujen mahdollisuuksien avulla kiertämään ammatillista koulutusta koskevaa kansallista lainsäädäntöä.

2. Itsenäisten ammatinharjoittajien toimintaan ISIC pääryhmiin 23-40 (teollisuus ja pienteollisuus) kuuluvassa tuotanto- ja jalostusteollisuudessa sovellettavista, siirtymätoimenpiteitä koskevista yksityiskohtaisista sään-

nöksistä annettu neuvoston direktiivi 64/427/ETY perustuu sen säännöksissä tarkoitettuja "edunsaajia" koskevaan laajaan tulkintaan, joten kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten on voitava käyttää hyväkseen siinä säädet- tyjä vapautta edistäviä toimen- piteitä, kun he ovat objektiivisesti arvioiden jossakin direktiivissä tarkoitetussa tilanteessa, ilman että sallitaan erilainen kohtelu heidän asuinpaikkansa tai kansalaisuutensa perusteella. Siten kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset, jotka täyttävät direktiivissä määritellyt soveltamisedellytykset, voivat vedota direktiivin säännöksiin myös sitä valtiota vastaan, jonka kansalaisia he ovat.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Tullit - Vaikutukseltaan vastaavat maksut - Vaikutukseltaan vastaavien maksujen poistaminen - Perusperiaate - Poikkeukset - Nimenomainen säännös tai määräys

(ETY:n perustamissopimuksen 12-17 artikla)

2. Maatalous - Siirtymäkausi - Siirtymäkauden päättyminen - Tullit - Vaikutukseltaan vastaavat maksut - Vaikutukseltaan vastaavien maksujen poistaminen - Poikkeaminen - Kiellosta poikkeamista ei voida hyväksyä

(ETY:n perustamissopimuksen 12 artikla, 38 artiklan 2 kohta ja 39-46 artikla)

3. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Viini - Yhteisön sisäinen kauppa - Tullit - Vaikutukseltaan vastaavat maksut - Maksujen kantaminen - Jäsenvaltioille myönnetty lupa - Asetuksen (ETY) N:o 816/70 31 artiklan 2 kohta - Yhteensopimattomuus ETY:n perustamissopimuksen kanssa - Pätemättömyys

(ETY:n perustamissopimuksen 13 artiklan 2 kohta ja 38-46 artikla; neuvoston asetuksen (ETY) N:o 816/70 31 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Jäsenvaltioiden välisten tullien ja vaikutukseltaan vastaavien maksujen poistaminen on kaikkiin tuotteisiin ja tavaroihin sovellettava yhteismarkkinoiden perusperiaate, minkä vuoksi jokaisen poikkeuksen on perustuttava selkeään säännökseen tai määräykseen, ja poikkeuksia on tulkittava suppeasti.

2. Perustamissopimuksen 39-46 artiklaan ei sisälly ainuttakaan määräystä, jossa nimenomaan määrättäisiin tai annettaisiin riittävän selvästi ymmärtää, että tulleja vaikutukseltaan vastaavat maksut otetaan käyttöön yhteisön

sisäisessä maataloustuotteiden kaupassa siirtymäkauden päätyttyä tai että tähän annetaan lupa.

3. Siltä osin kuin asetuksen (ETY) N:o 816/70 31 artiklan 2 kohdassa annetaan tuottajajäsenvaltioille lupa tulleja vaikutukseltaan vastaavien maksujen käyttöönottoon ja kantamiseen kyseisellä asetuksella käyttöönotetussa markkinajärjestelyssä tarkoitettujen tuotteiden yhteisön sisäisessä kaupassa, kyseinen kohta on yhteensopimaton perustamissopimuksen 13 artiklan ja erityisesti sen 2 kohdan sekä 38-46 artiklan kanssa ja sen vuoksi pätemätön.
61976J0083

Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 25 päivänä toukokuuta 1978. - Bayerische HNL Vermehrungsbetriebe GmbH & Co. KG ym. vastaan Euroopan yhteisöjen neuvosto ja komissio. - Yhdistetyt asiat 83/76 ja 94/76, 4/77, 15/77 ja 40/77.



Oikeustapauskokoelma 1978 sivu 01209

Kreikank. erityispainos sivu 00381

Portugalink. erityispainos sivu 00421

Espanjank. erityispainos sivu 00347

Ruotsink. erityispainos sivu 00119

Suomenk. erityispainos sivu 00119
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Yhteisöstä olevien tuottajien ja kuluttajien syrjintä - Kielto - Käsite

(ETY:n perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdan toinen alakohta)

2. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Vilja - Tuotantotuet - Panimoteollisuuden käyttöön tarkoitetut maissirouheet ja karkeat maissijauhot sekä maissitärkkelys - Erilainen kohtelu, jota ei voida hyväksyä - Lainvastaisuus

(Neuvoston asetuksen N:o 120/67/ETY 11 artikla; neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1125/74 5 artikla)

3. Lainvastaisuus - Seuraukset - Toimielinten velvollisuus

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ei voida varmuudella katsoa tarkoitettavan jalostettuja maataloustuotteita valmistavan teollisuuden tai niiden kaupan eri alojen välisiä suhteita. Mainitussa määräyksessä esitettyä syrjintäkieltoa on kuitenkin tulkittava ainoastaan yhteisön perusperiaatteisiin kuuluvan yleisen yhdenvertaisuus- periaatteen erityisenä ilmaisuna. Kyseinen periaate edellyttää, että toisiinsa verrattavissa olevissa tilanteissa ei menetellä eri tavalla ainakaan, jos tällaista eroa ei voida objektiivisesti perustella.

2. Neuvoston 13.6.1967 antaman asetuksen N:o 120/67/ETY 11 artiklan säännökset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 1.8.1974 alkaen 29.4.1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1125/74 5 artiklalla ja sellaisina kuin ne on toistettu myöhäisemmissä asetuksissa, ovat yhteensopimattomia yhdenvertaisuusperiaatteen kanssa siltä osin kuin niissä kohdellaan eri tavalla lämpökäsittelyllä esiliisteröityä jauhoa (Quellmehl) ja turvotettua tärkkelystä näiden kahden tuotteen valmistukseen käytettävän maissin tuotanto-

tukien osalta.

3. Käsiteltävänä olevaan tapaukseen liittyvissä erityisolosuhteissa tämän lainvastaisuuden toteaminen ei kuitenkaan välttämättä edellytä asetuksen (ETY) N:o 1125/74 säännöksen julistamista pätemättömäksi. Asetuksen (ETY) N:o 1125/74 5 artiklan lainvastaisuutta ei poistaisi yksin se, että yhteisöjen tuo-mioistuin 177 artiklan mukaisessa menettelyssä julistaisi riidanalaisen säännöksen osittain tai kokonaan pätemättömäksi. Koska asetuksen (ETY) N:o 1125/74 5 artiklan aikaansaama oikeudellinen tilanne on yhteensopimaton yhdenvertaisuusperiaatteen kanssa, yhteisön toimivaltaisten toimielinten asiana on toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kyseisen yhteensopimattomuuden korjaamiseksi.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kilpailu - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Myyntihintojen asteikko - Asteikon vahvistamista koskeva kielto

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

2. Kilpailu - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Rajoittuminen yhden jäsenvaltion alueeseen - Vaikuttaminen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan - Perusteet

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artikla)

3. Toimielimen säädökset, päätökset ja muut toimet - Vakiintuneen päätöskäytännön mukainen päätös - Suppea tai yksityiskohtainen perustelu

(ETY:n perustamissopimuksen 190 artikla)

Tiivistelmä

1. Yritysten väliseen yhteisjärjestelyyn perustuva myyntihintojen asteikkojärjestelmä, jossa kielletään ilmoittamasta julkisesti näitä hintoja koskevista alennuksista, kuuluu ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon soveltamisalaan.

2. Yritysten välinen yhteisjärjestely, jonka tavoitteena on tuotteiden myynti vain yhdessä jäsenvaltiossa, voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ulottuessaan jäsenvaltion koko alueelle se voi jo sellaisenaan vahvistaa markkinoiden kansallista jakamista ja siten estää perustamissopimuksessa tavoiteltua taloudellista vuorovaikutusta sekä varmistaa kansallisen tuotannon suojelemisen. Tältä osin on tutkittava keinoja, joita yritysten välisen yhteisjärjestelyn osapuolilla on käytettävissään asiakkaiden uskollisuuden varmistamiseksi, mainitun järjestelyn suhteellista merkitystä kyseisillä markkinoilla ja sitä taloudellista yhteyttä, johon yhteisjärjestely kuuluu.

3. Jos päätös on samansuuntainen vakiintuneen päätöskäytännön kanssa, se voidaan perustella suppeasti, muun muassa viittaamalla kyseiseen käytäntöön. Jos päätös on huomattavasti pidemmälle menevä kuin sitä edeltävät päätökset, komission on perusteltava se yksityiskohtaisemmin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Tuonnin määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Alkuperänimitykset - Lähtöisyysmerkinnät - Määritteleminen suhteessa suojaamattomiin nimityksiin

(Direktiivin 70/50/ETY 2 artiklan 3 kohta)

2. Määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Teollista ja kaupallista omaisuutta koskevat oikeudet - Lähtöisyysmerkinnät - Uuden toimenpiteen toteuttaminen - Lajinimitysten suojaamisen kielto

(ETY:n perustamissopimuksen 36 artikla)

Tiivistelmä

1. Alkuperänimityksillä ja lähtöi- syysmerkinnöillä on, jotta niitä voitaisiin suojata oikeudellisesti, merkittävä sellaista tuotetta, joka on lähtöisin tietyltä maantieteelliseltä alueelta, ja niillä on varmistettava paitsi asianomaisten tuottajien etujen suoja vilpillistä kilpailua vastaan, myös kuluttajien suoja harhaanjohtavia merkintöjä vastaan.

Nämä nimitykset täyttävät erityistehtävänsä ainoastaan silloin, kun sillä tuotteella, jonka merkitsemiseen nimitystä käytetään, on tosiasiallisesti sellaiset laatuominaisuudet ja ominaispiirteet, jotka liittyvät siihen, että ne ovat lähtöisin tietyltä maantieteelliseltä alueelta, minkä erityisesti lähtöisyysmerkintöjen osalta on merkittävä sitä, että tuotteella on sellaiset laatuominaisuudet ja erityiset ominaispiirteet, että se voidaan erottaa muista tuotteista. Kansallisen alueen ulottuvuuden perusteella tai kielellisellä perusteella määritelty alue, josta tavara on lähtöisin, ei voi muodostaa maantieteellistä aluetta edellä mainitussa, lähtöisyysmerkinnän käytön oikeuttavassa tarkoituksessa. Näin on erityisesti silloin, kun kyseiset tuotteet saatetaan valmistaa sellaisista perustuotteista, joiden lähtöpaikkaa ei ole määritelty.

2. Perustamissopimuksella ei rajoiteta kunkin jäsenvaltion toimivaltaa säätää lähtöisyysmerkintöjä koskevia lakeja, mutta 36 artiklan

toisessa virkkeessä jäsenvaltioita kielletään kuitenkin toteuttamasta sellaisia luonteeltaan mielivaltaisia ja perusteettomia uusia toimenpiteitä, jotka ovat määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavia.

Tilanne on tällainen juuri silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä annetaan lähtöisyysmerkinnöille tarkoitettu suoja sellaisille nimityksille, jotka suojan antamishetkellä ovat luonteeltaan ainoastaan lajinimityksiä.