Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Hylkääminen - Tosiseikkojen oikeudellinen luonnehdinta - Tutkittavaksi ottaminen

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla (josta on tullut EY 225 artikla) ja EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan 1 kohta)

2 Euroopan yhteisöjen omat varat - Tuonti- tai vientitullien kantaminen jälkitullauksin - Asetuksen N:o 1697/79 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kantamatta jättämisen edellytykset - Kyseessä ei ole toimivaltaisten viranomaisten virhe - Tullivelasta vastuussa olevan tuojan vilpittömällä mielellä ei ole merkitystä

(Neuvoston asetuksen N:o 1697/79 5 artiklan 2 kohta)

3 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Peruste, joka esitetään ensimmäistä kertaa vasta muutoksenhaun yhteydessä - Tutkimatta jättäminen

(Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 113 artiklan 2 kohta)

4 Oikeudenkäyntimenettely - Uusien perusteiden esittäminen käsittelyn kuluessa - Edellytykset - Soveltaminen muutoksenhakumenettelyssä - Peruste, joka esitetään vasta vastauksessa ja jossa nojaudutaan ennen oikeudenkäyntiä esille tulleisiin oikeudellisiin seikkoihin - Tutkimatta jättäminen

(Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohta ja 118 artikla)

Tiivistelmä

1 Perustamissopimuksen 168 a artiklan (josta on muutettuna tullut EY 225 artikla) ja yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan muutosta voidaan hakea vain oikeuskysymyksen osalta ja muutoksenhaun perusteena voi olla vain ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen puuttuva toimivalta, asian käsittelyssä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut virhe, joka on kantajan edun vastainen, tai yhteisöjen tuomioistuimessa tapahtunut yhteisön oikeuden rikkominen.

Valituksessa saadaan tukeutua vain oikeussääntöjen rikkomista koskeviin perusteisiin, eikä valitusta siis miltään osin saa kohdistaa tosiasiakysymysten arviointiin. Ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on toimivaltainen toisaalta määrittämään ratkaisun perustaksi asetettavan tosiseikaston, lukuun ottamatta sellaisia tapauksia, joissa määritetyn tosiseikaston paikkansapitämättömyys käy ilmi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimitetusta aineistosta, ja toisaalta arvioimaan tätä tosiseikastoa. Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut, mitkä ovat tosiseikat, tai kun se on arvioinut niitä, yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen perustamissopimuksen 168 a artiklan nojalla tarkastamaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen suorittaman tosiseikkojen oikeudellisen arvioinnin ja siitä aiheutuneet oikeudelliset seuraukset.

2 Tuonti- tai vientitullien jälkikäteen kantamisesta annetun asetuksen N:o 1697/79 5 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kolmen ehdon on samanaikaisesti täytyttävä, jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat jättää tuontitullit kantamatta jälkikäteen: tulleja ei ole kannettu toimivaltaisen viranomaisen virheen takia, tullivelan maksamisesta vastuussa oleva velallinen on toiminut vilpittömässä mielessä, toisin sanoen se ei ole voinut kohtuudella havaita toimivaltaisten viranomaisten tekemää virhettä, ja se on noudattanut kaikkia voimassa olevassa säännöstössä olevia tulli-ilmoitusta koskevia säännöksiä.

Ensimmäisen edellytyksen ei voida katsoa täyttyneen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat erehtyneet viejän - esimerkiksi tavaroiden alkuperästä - antamien sellaisten väärien tietojen vuoksi, joita näiden viranomaisten ei odoteta tarkistavan tai joiden pätevyyttä niiden ei odoteta arvioivan. Tullit on nimittäin oikeus jättää jälkikäteen kantamatta vain silloin, kun virheet ovat syntyneet toimivaltaisen viranomaisen toimiessa aktiivisesti.

Tullivelasta vastuussa oleva vilpittömässä mielessä ollut tuoja ei myöskään voi väittää luottamuksensuojan periaatetta loukatun, koska taloudellisten toimijoiden tehtävänä on ennakolta varautua jälkitullauksen mahdollisuuteen ottamalla keskinäisiin sopimuksiinsa siitä aiheutuvien riskien torjumiseksi tarpeellisia määräyksiä.

3 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 113 artiklan 2 kohdan mukaan valituksessa ei voida muuttaa oikeudenkäynnin kohdetta siitä, mikä se oli yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Jos asianosaisen annettaisiin vedota yhteisöjen tuomioistuimessa uuteen perusteeseen, jota ei ole esitetty ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, asianosainen voisi tällöin saattaa vireille yhteisöjen tuomioistuimessa, jonka toimivaltaa muutoksenhakuasioissa on rajoitettu, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäväksi tullutta laajemman oikeusriidan. Muutoksenhaussa yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta on siten rajoitettu sen tarkasteluun, miten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on arvioinut sille esitettyjä perusteita.

4 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohdassa, jota sovelletaan muutoksenhakumenettelyyn työjärjestyksen 118 artiklan mukaan, kielletään uusien kanneperusteiden esittäminen asian käsittelyn aikana, elleivät ne perustu käsittelyn aikana esille tulleisiin oikeudellisiin seikkoihin tai tosiseikkoihin. Näin ollen kanneperuste, jonka kantaja esittää vasta yhteisöjen tuomioistuimessa antamassaan vastauksessa ja joka koskee asetusta, joka on annettu ja julkaistu ennen valituksen jättämistä, on jätettävä tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat.