Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Valtiontuki - Kielto - Poikkeukset - Tuki alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut - Poikkeuksen ulottuvuus - Suppea tulkinta - Taloudellinen haitta, joka on aiheutunut kahden vyöhykkeen välille vedetystä rajasta johtuneesta eristymisestä

(EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan c alakohta (joista on muutettuina tullut EY 87 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan c alakohta))

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Päätös, joka on aiemmin tehtyjen päätösten mukainen - Suppeiden perustelujen hyväksyttävyys

(EY:n perustamissopimuksen 190 artikla (josta on tullut EY 253 artikla))

3. Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Peruste, joka esitetään ensimmäistä kertaa vasta muutoksenhaun yhteydessä - Tutkimatta jättäminen

(Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohta ja 118 artikla)

4. Valtiontuki - Kielto - Poikkeukset - Tuet, joiden voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille - Tuki jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen - Suppea tulkinta - Jäsenvaltion koko talouteen vaikuttava häiriö

(EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a, b ja c alakohta (joista on muutettuina tullut EY 87 artiklan 3 kohdan a, b ja c alakohta))

5. Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Valitusperuste, joka koskee yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeudenkäyntikuluista antamaa ratkaisua - Valitusperusteen jättäminen tutkimatta, kun kaikki muut valitusperusteet on hylätty

(Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

$$1. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan (josta on muutettuna tullut EY 87 artiklan 2 kohdan c alakohta) määräyksiä, joiden mukaan yhteismarkkinoille soveltuu "tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut, jos tuki on tarpeen jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi", ei ole kumottu sopimuksella Euroopan unionista eikä liioin Amsterdamin sopimuksella. Koska yhteisön oikeussäännöt, joiden ehdoton noudattaminen ja tehokas vaikutus on turvattava, ovat soveltamisalaltaan objektiivisia, ei näin ollen voida ajatella, että nämä sopimusmääräykset olisivat menettäneet tarkoituksensa Saksan yhdistymisen jälkeen.

Koska perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohta on poikkeus periaatteesta, jonka mukaan valtiontuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia, kyseistä määräystä on tulkittava suppeasti. Saksan jaosta aiheutunut taloudellinen haitta voi merkitä ainoastaan sitä taloudellista haittaa, jota uudesta fyysisestä rajalinjasta aiheutunut eristys tuotti tietyille Saksan alueille, kuten Saksan alueen eri osien välisten kauppasuhteiden katkeamisesta johtunut markkina-alueiden menetys tai liikenneyhteyksien katkeaminen.

Tätä määräystä ei sitä vastoin voida tulkita siten, että siinä sallittaisiin se, että uusien osavaltioiden sinänsä kiistaton taloudellinen jälkeenjääneisyys, joka johtuu Saksan demokraattisen tasavallan tekemistä talouspolitiikkaa koskevista konkreettisista valinnoista, korvattaisiin täysin, ilman että tällöin jätettäisiin ottamatta huomioon se, että tämä määräys on poikkeusmääräys, sekä kyseisen määräyksen asiayhteys ja sillä tavoitellut päämäärät.

Taloudellinen haitta, josta kaikki uudet osavaltiot yleisesti ottaen kärsivät, ei nimittäin ole välittömästi aiheutunut perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta Saksan maantieteellisestä jaosta. Vanhojen ja uusien osavaltioiden väliset kehityserot selittyvät näin ollen muilla syillä kuin Saksan jaosta aiheutuneilla maantieteellisillä seikoilla; tällaisina syinä voidaan pitää muun muassa Saksan eri osissa toteutettuja erilaisia poliittis-taloudellisia järjestelmiä.

Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan tarkoitus ei siten ole se, että selvittäisiin poikkeuksellisesta tilanteesta, joka johtuu Saksan poliittisesta ja taloudellisesta jaosta. Seurauksena tällaisesta tulkinnasta olisi nimittäin se, että uusien osavaltioiden alue kokonaisuudessaan voisi saada kaikenlaista tukea.

Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueiden voidaan siten katsoa kärsineen Saksan maantieteellisestä jaosta aiheutuneesta taloudellisesta haitasta ainoastaan, jos Saksan kahden eri osan välisen poliittisen ja taloudellisen rajan olemassaolo oli ollut este niiden taloudelliselle kehitykselle niin, että nämä alueet ovat tavallaan erottuneet muista entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueista.

( ks. 23-25 ja 39-43 kohta )

2. Perustamissopimuksen 190 artiklassa (josta on tullut EY 253 artikla) edellytettyjen perustelujen on oltava kyseessä olevan toimenpiteen luonteen mukaisia ja niistä on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä yhteisön toimielimen toimenpiteen perustelut siten, että niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt, ja siten, että toimivaltainen tuomioistuin voi tutkia toimenpiteen laillisuuden. Perusteluvelvollisuuden täyttymistä on arvioitava asiaan liittyvien olosuhteiden perusteella, joita ovat muun muassa toimenpiteen sisältö, esitettyjen perustelujen luonne ja se tarve, jota niillä, joille päätös on osoitettu tai joita se koskee suoraan ja erikseen, voi olla saada selvennystä tilanteeseen. Perusteluissa ei tarvitse esittää kaikkia asiaan liittyviä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja siltä osin kuin sitä, ovatko päätöksen perustelut perustamissopimuksen 190 artiklan mukaisia, tutkitaan paitsi päätöksen sanamuodon myös asiayhteyden ja kaikkien asiaa koskevien oikeussääntöjen suhteen.

Kun päätös on tehty asianosaisten hyvin tuntemassa asiayhteydessä ja kun se on vakiintuneen päätöskäytännön mukainen, se voidaan perustella suppeasti.

( ks. 76 ja 77 kohta )

3. Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 118 artiklan mukaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksestä tehdyn valituksen käsittelyyn yhteisöjen tuomioistuimessa sovelletaan saman työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohtaa, jonka mukaan asian käsittelyn kuluessa ei saa vedota uuteen perusteeseen. Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta valitusasioissa on näin ollen rajoitettu kohdistuvaksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen sille esitetyistä perusteista tekemän ratkaisun arviointiin.

( ks. 93 kohta )

4. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdassa (josta on muutettuna tullut EY 87 artiklan 3 kohdan b alakohta) edellytetään, toisin kuin kyseisen kohdan a ja c alakohdassa, että jotta valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, sen on oltava tarkoitettu poistamaan vakava häiriö, joka vaikuttaa jäsenvaltion koko talouteen eikä ainoastaan kyseisen jäsenvaltion jonkin alueen tai alueen osan talouteen. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohtaa on poikkeusmääräyksenä tulkittava suppeasti.

( ks. 97 ja 98 kohta)

5. Silloin kun kaikki muut valitusperusteet on hylätty, virheelliseksi väitettyyn oikeudenkäyntikuluja koskevaan ratkaisuun kohdistuva vaatimus on yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan toisen kohdan mukaan jätettävä tutkimatta, sillä tämän määräyksen mukaan muutosta ei voida hakea vain oikeudenkäyntikulujen määrän osalta tai siltä osin, kuka vastaa oikeudenkäyntikuluista.

( ks. 124 kohta )