Kun kansallinen tuomioistuin, jonka ratkaistavana on kansallisen oikeuden sääntöjen mukaisesti kanne, jolla pyritään saamaan henkilö vastuuseen sekä johtajana ja yhtiön hallituksen jäsenenä että sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella, tiedustelee unionin tuomioistuimelta tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen N:o 44/2001 sellaisten säännösten tulkintaa, jotka koskevat tuomioistuinten toimivaltaa asetuksen N:o 44/2001 II luvun 5 jakson 18–21 artiklassa tarkoitettujen työsopimusten osalta, kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetun sopimusta koskevan asian osalta ja mainitun asetuksen 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetun sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevan asian osalta, ainoastaan se seikka, että kantaja viittaa kannekirjelmässään useaan vastuuperusteeseen, ei riitä, että kanteeseen voitaisiin soveltaa kutakin esiin tuotua säännöstä. Asia on näin vain silloin, jos moitittu menettely katsotaan näiden säännösten mukaisten velvoitteiden laiminlyömiseksi, mikä kansallisen tuomioistuimen on varmistettava.

Kansallisen tuomioistuimen on lisäksi tutkittava, missä määrin vastaaja pystyi kantajana olevan yhtiön osakkaana itse vaikuttamaan tämän yhtiön, jonka johtaja hän oli, hallintoelimen tahtoon. Tällöin olisi todettava, että hän oli toimivaltainen antamaan sille ohjeita ja valvomaan niiden täytäntöönpanoa. Jos osoittautuu, ettei tämä vastaajan vaikutusvalta mainittuun elimeen ollut vähäinen, on katsottava, ettei kyseessä ollut oikeuskäytännössä työntekijän käsitteen yhteydessä tarkoitettu alisteisuussuhde.

Tilanteessa, jossa yhtiö on nostanut kanteen sen johtajana ja hallituksen jäsenenä toiminutta henkilöä vastaan tämän henkilön näitä tehtäviä hoitaessaan tekemien virheiden toteamiseksi ja korvauksen saamiseksi, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen N:o 44/2001 II luvun 5 jakson säännökset (18–21 artikla) ovat esteenä kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 ja 3 alakohdan soveltamiselle, jos mainittu henkilö on johtajana ja hallituksena jäsenenä tehnyt tietyn ajan tälle yhtiölle ja sen johdon alaisena suorituksia korvausta vastaan; kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava tämä. Kysymys asetuksen N:o 44/2001 mainitussa jaksossa säädettyjen erityisten toimivaltasääntöjen soveltamisesta tulee esiin vain, jos mainitun henkilön voidaan katsoa olleen sidoksissa kyseisen asetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla työsopimuksella yhtiöön, jonka johtaja ja hallituksen jäsen hän oli, ja hänet voidaan siten luokitella saman artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi työntekijäksi.

Sopimus, jolle luonteenomainen velvoite on palvelujen suorittaminen, luokitellaan tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuksi palvelujen suorittamiseksi. Tästä seuraa, että siltä osin kuin johtajan ja johdettavan yhtiön välisen oikeussuhteen luonteenomainen velvoite on tietty toiminta korvausta vastaan, yhtiöoikeudessa tämä toiminta on luokiteltava asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuksi palvelujen suorittamiseksi.

Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohtaa on tulkittava siten, että kanne, jonka yhtiö on nostanut entistä johtajaansa vastaan tälle yhtiöoikeuden perusteella kuuluvien velvoitteiden laiminlyönnin vuoksi, kuuluu sopimusta koskevan asian käsitteen soveltamisalaan. Jollei yhtiöjärjestyksessä tai muussa asiakirjassa muuta täsmennetä, kansallisen tuomioistuimen on määritettävä paikkakunta, missä johtaja on pääasiallisesti ja tosiasiallisesti suorittanut tehtäviään sopimuksen täytäntöön panemiseksi, edellyttäen, että palvelujen suorittaminen kyseessä olevalla paikkakunnalla ei ole ristiriidassa osapuolten tahdon kanssa, sellaisena kuin se ilmenee näiden välisestä sopimuksesta. Tätä varten voidaan ottaa huomioon erityisesti näissä paikoissa vietetty aika ja niissä suoritetun tehtävän merkittävyys.

Kun yhtiö on nostanut kanteen entistä johtajaansa vastaan tämän väitetyn lainvastaisen toiminnan vuoksi, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että kyse on sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausvastuuta koskevasta asiasta, jos moitittua menettelyä ei voida pitää johtajalle yhtiöoikeuden perusteella kuuluvien velvoitteiden laiminlyöntinä; kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava tämä. Sen on yksilöitävä asian tosiseikkojen perusteella läheisin liittymäkohta vahingon aiheuttaneen kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sattumispaikan ja sen ilmenemispaikan välillä.

Sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevissa asioissa sen paikkakunnan tuomioistuimella, missä vahinko sattui tai saattaa sattua, on yleensä parhaat mahdollisuudet ratkaista asia muun muassa riidan läheisyyden ja asian selvittämisen vaivattomuuden vuoksi.

Paikan, jossa kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma on sattunut, osalta on otettava huomioon, että tämä paikka voi sijaita siellä, missä tehtäviä johtajana on suoritettu. Vahingon ilmenemispaikka on se, jossa yhtiön väittämä vahinko konkreettisesti ilmenee.

(ks. 73, 74, 76, 77 ja 79 kohta sekä tuomiolauselman 3 kohta)