ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön oikeus - Tulkinta - Tehokas vaikutus - Säännöksen tulkinta mahdollisuuksien mukaan tavalla, joka ei aseta sen pätevyyttä kyseenalaiseksi

2. Maatalous - Yhteinen maatalouspolitiikka - Maatalouden euromääräinen valuuttajärjestelmä - Siirtymätoimenpiteet euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa - Tasaustuet

(Komission asetuksen N:o 2813/98 6 artikla)

3. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden laajuus - Asiayhteyden ja kaikkien asiaa koskevien oikeussääntöjen huomioon ottaminen

(EY 253 artikla)

Tiivistelmä

1. Silloin, kun yhteisön oikeuden säännöstä voidaan tulkita usealla tavalla, etusija on annettava tulkinnalle, jolla voidaan varmistaa säännöksen tehokas vaikutus.

Yleisen tulkintaperiaatteen mukaisesti säännöstä on lisäksi tulkittava mahdollisuuksien mukaan tavalla, joka ei aseta sen pätevyyttä kyseenalaiseksi.

( ks. 28 ja 37 kohta )

2. Euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa annettujen siirtymätoimenpiteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen N:o 2813/98 6 artikla, jonka mukaan euron muuntokursseista kansalliseksi rahayksiköksi tai sovellettavista valuuttakursseista johtuvan maanviljelijöille maksettavan tasaustuen enimmäismäärä, joka johtuu 1.1.1999 saakka jäädytetyn maatalouden muuntokurssin alenemisesta, korotetaan yhtäältä neuvoston peruuttamattomasti kiinnittämien muuntokurssien tai määräytymisperusteen tapahtumapäivänä voimassa olevan valuuttakurssin ja toisaalta jäädytetyn maatalouden muuntokurssin välisen suhteen käänteisluvulla, on ainoastaan sellaisiin suoriin tukiin sovellettava poikkeussääntö, joiden määräytymisperuste on ollut 1.1.1999.

( ks. 30-31 kohta )

3. Perusteluvelvollisuuden noudattamista arvioitaessa riidanalaisen toimen sanamuodon lisäksi on otettava huomioon myös asiayhteys ja kaikki kyseistä asiaa koskevat oikeussäännöt.

( ks. 41 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Maatalous - Yhteinen maatalouspolitiikka - Maatalouden euromääräinen valuuttajärjestelmä - Siirtymätoimenpiteet euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa - Monitahoisen taloudellisen tilanteen arviointi - Neuvoston harkintavalta - Laillisuus - Tuomioistuinvalvonnan rajat

(Neuvoston asetuksen N:o 2800/98 2 artikla)

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perustelut - Perusteluvelvollisuuden laajuus

(EY:n perustamissopimuksen 190 artikla (josta on tullut EY 253 artikla))

Tiivistelmä

1. Kun on kyseessä monitahoisen taloudellisen tilanteen arviointi, kuten maatalouden euromääräisen valuuttajärjestelmän yhteydessä, yhteisön lainsäätäjällä on laaja harkintavalta. Yhteisöjen tuomioistuin ei tällaisen toimivallan käytön lainmukaisuutta valvoessaan voi korvata toimivaltaisen viranomaisen arviointeja omilla arvioinneillaan, vaan sen on ainoastaan tutkittava sitä, onko toimielin toimivaltaansa käyttäessään tehnyt ilmeisen virheen tai käyttänyt väärin harkintavaltaansa taikka onko se ylittänyt selvästi harkintavaltansa rajat.

( ks. 36 kohta )

2. Vaikka pitää paikkansa, että perustamissopimuksen 190 artiklassa (josta on tullut EY 253 artikla) edellytetyissä perusteluissa on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmaistava yhteisön toimielimen tekemän riidanalaisen toimenpiteen perustelut siten, että niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt ja että yhteisöjen tuomioistuin voi valvoa toimenpiteen laillisuuden, yhteisön toimielimen ei kuitenkaan tarvitse esittää kaikkia asiaan liittyviä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevia yksityiskohtia. Erityisesti on niin, ettei perusteluissa voida edellyttää yksilöitävän niitä joskus hyvin lukuisia ja monitahoisia eri seikkoja, joiden perusteella asetus on annettu, eikä varsinkaan esitettävän enemmän tai vähemmän täydellistä arviota tilanteesta.

Perusteluvelvollisuuden noudattamista arvioitaessa on otettava huomioon päätöksen sanamuodon lisäksi myös asiayhteys ja kaikki kyseistä asiaa koskevat oikeussäännöt. Jos riitautetusta päätöksestä siis ilmenee, mihin tavoitteeseen toimielin pääasiallisesti pyrkii, on tarpeetonta vaatia erityisiä perusteluja jokaisesta sen tekemästä teknisestä valinnasta.

( ks. 63-64 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistaminen Liikevaihtoverot Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä Ostoihin sisältyvän veron vähentäminen Ainoastaan osasta liiketoimintaansa verovelvollinen yritys Suhdeluvun mukainen vähennys Laskeminen Holdingyhtiön, joka osallistuu tytäryhtiöidensä hallintoon, tytäryhtiöiltä saamat osingot Poissulkeminen Lainoista saadut korot Poissulkeminen Edellytys

(Neuvoston direktiivin 77/388/ETY 4 artiklan 2 kohta ja 19 artikla)

Tiivistelmä

$$Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 77/388/ETY 19 artiklan nojalla yritys, jonka ei ole maksettava arvonlisäveroa kaikesta liiketoiminnastaan, voi vähentää verosta, joka sen on maksettava, jo maksamansa veron määrän sellaisen suhdeluvun rajoissa, joka muodostuu murtoluvusta, jonka nimittäjä on arvonlisäveron vähentämiseen oikeuttavista liiketoimista sekä liiketoimista, jotka eivät oikeuta arvonlisäveron vähentämiseen, muodostuvan liikevaihdon kokonaismäärä. Tätä säännöstä on tulkittava siten, että kyseiseen nimittäjään ei pidä sisällyttää yhtäältä osinkoja, joita tytäryhtiöt maksavat holdingyhtiölle, joka on arvonlisäverovelvollinen muun toimintansa osalta ja joka tarjoaa tytäryhtiöilleen hallintopalveluja, sillä osinkojen saaminen ei kuulu arvonlisäveron piiriin, koska ne eivät ole vastiketta taloudellisesta toiminnasta, eikä toisaalta korkoja, joita tytäryhtiöt maksavat holdingyhtiölle tämän niille myöntämien lainojen johdosta, jos nämä lainat eivät ole kuudennen direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua holdingyhtiön taloudellista toimintaa.

( ks. 21 ja 32 kohta sekä tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Maito ja maitotuotteet - Maidon tuotantohinta - Tuotantohintojen yksipuolinen vahvistaminen valtion toimesta - Yhteensoveltumattomuus yhteisön säädöksen kanssa

(Neuvoston asetuksen N:o 804/68 3 artikla)

Tiivistelmä

$$Kansallinen lainsäädäntö, jonka tarkoituksena on edistää tai tukea - millä tavoin tahansa - maidon yhtenäisen tuotantohinnan vahvistamista kansallisella tai alueellisella sopimuksella tai viranomaistoimella, ei luonteensa vuoksi kuulu jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja se on ristiriidassa maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa asetuksessa N:o 804/68 ja erityisesti sen 3 artiklassa olevan periaatteen kanssa, jonka mukaan yhteisön maidontuottajien myymälle maidolle toteutetaan tavoitehinta.

( ks. 17 kohta ja tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Ennakkoratkaisukysymykset - Tutkittavaksi ottaminen - Velvollisuus esittää yhteisöjen tuomioistuimelle riittävästi tietoja asiaan liittyvistä tosiseikoista ja lainsäädännöstä

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla (josta on tullut EY 234 artikla))

2. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Naudanliha - Interventiomekanismi - Palkkio vasikoiden aikaistetusta markkinoille saattamisesta - Kussakin jäsenvaltiossa vuonna 1995 teurastettujen vasikoiden keskimääräisen teuraspainon perusteella myönnetty palkkio - Syrjintäkiellon periaatetta ei ole rikottu

(EY:n perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohta (josta on tullut muutettuna EY 34 artiklan 2 kohta); neuvoston asetuksen N:o 805/68 4i artiklan 2 kohta ja asetus N:o 2222/96; komission asetuksen N:o 3886/92 50 artiklan 1 kohta ja asetus N:o 2311/96)

Tiivistelmä

1. Jotta yhteisön oikeutta voitaisiin tulkita siten, että tulkinta olisi kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen, sen on määriteltävä esittämiinsä kysymyksiin liittyvät tosiasiat ja oikeudelliset seikat tai ainakin selostettava ne tosiseikkoja koskevat lähtökohdat, joihin nämä kysymykset perustuvat.

Asia on näin, jos ennakkoratkaisupyynnössä on riittävän tarkat ja täydelliset tiedot, jotta yhteisöjen tuomioistuin voi antaa soveltamiskelpoisen vastauksen esitettyyn kysymykseen, ja jos jäsenvaltioiden hallituksilla ja muilla osapuolilla, joiden etua asia koskee, on ennakkoratkaisupyynnön sisältämien tietojen avulla ollut tosiasiassa mahdollista muodostaa kantansa tähän kysymykseen.

( ks. 25 ja 28-29 kohta )

2. Sitä, että yhteistä markkinajärjestelyä koskevalla toimenpiteellä voi olla tietyille tuottajille heidän tuotantosuunnastaan tai paikallisista olosuhteista johtuen erilaisia vaikutuksia kuin muille, ei voida pitää perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdassa (josta on muutettuna tullut EY 34 artiklan 2 kohta) tarkoitettuna kiellettynä syrjintänä, jos toimenpide perustuu objektiivisiin, yhteisen markkinajärjestelyn kokonaisvaltaisen toiminnan tarpeita vastaaviin arviointiperusteisiin.

Tältä osin vasikoiden aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavan palkkion määrittäminen eri tavoin kussakin jäsenvaltiossa vuonna 1995 teurastettujen vasikoiden keskimääräisen teuraspainon perusteella ja yhdenmukaisen 15 prosentin vähennyksen soveltaminen näin määritettyihin keskipainoihin ei ole mainitussa säännöksessä kiellettyä syrjintää yhteisön tuottajien välillä.

( ks. 44 ja 48 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteinen tullitariffi - Tariffinimikkeet - Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8517 tarkoitetut "sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten" - Komissio on sisällyttänyt edellä mainittuun nimikkeeseen sovittimet, linkkisovittimet, lähetinvastaanottimet ja sovitinkortit, mitä ei voida hyväksyä - Asetuksen N:o 1638/94 liitteessä olevien 1-3 kohdan ja asetuksen N:o 1165/95 liitteessä olevan 4 kohdan pätemättömyys

(Komission asetuksen N:o 1638/94 liitteessä olevat 1-3 kohta ja komission asetuksen N:o 1165/95 liitteessä olevat 4 kohta)

2. Yhteinen tullitariffi - Tariffinimikkeet - Tiedonsiirtoverkon osana toimivat laitteet - Luokitteleminen yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471

Tiivistelmä

1. Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön annetut asetukset N:o 1638/94 ja N:o 1165/95 ovat pätemättömiä siltä osin kuin niissä luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8517 (sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten) asetuksen N:o 1638/94 liitteessä olevissa 1-3 kohdassa kuvatut sovittimet, linkkisovittimet ja lähetin-vastaanottimet ja asetuksen N:o 1165/95 liitteessä olevassa 4 kohdassa kuvatut sovitinkortit.

Komission olisi pitänyt nimikkeiden 8471 ja 8517 ja selitysten, sellaisina kuin nämä olivat asetuksen N:o 1638/94 ja asetuksen N:o 1165/95 antamishetkellä, perusteella havaita, että tämän tyyppisten verkkolaitteiden luokitteleminen nimikkeeseen 8517 olisi virheellistä. Tämä virhe on ilmeinen ja sen takia nämä asetukset eivät ole päteviä.

( ks. 22 ja 27 kohta sekä tuomiolauselman 1-2 kohta )

2. Laitteet, jotka ovat tiedonsiirtoverkon osia ja jotka voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun sellaisen yksikön kautta, jotka on varta vasten luotu tietojenkäsittelyjärjestelmän osiksi, joilla voidaan ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa, jota järjestelmä voi käyttää, ja jotka eivät voi toimia ilman automaattista tietojenkäsittelykonetta, on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.

( ks. 27 kohta ja tuomiolauselman 3 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Liikenne - Lentoliikenne - Yhteisön liikenteenharjoittajien pääsy yhteisön sisäisille reiteille - Samaan lentoasemajärjestelmään kuuluvien lentoasemien liikenteen jakamista koskeva komission tutkimus - Kansallisten toimenpiteiden valvonta syrjimättömyysperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen osalta kuuluu komission toimivaltaan

(Neuvoston asetuksen N:o 2408/92 8 artiklan 1 ja 3 kohta)

2. Liikenne - Lentoliikenne - Yhteisön liikenteenharjoittajien pääsy yhteisön sisäisille reiteille - Samaan lentoasemajärjestelmään kuuluvien lentoasemien liikenteen jakamista koskeva komission tutkimus - Kysymys siitä, missä määrin komission on noudatettava suhteellisuusperiaatetta

(Neuvoston asetuksen N:o 2408/92 8 artiklan 3 kohta)

Tiivistelmä

1. Komissio on sille yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen N:o 2408/92 8 artiklan 1 ja 3 kohdassa annetun toimivallan nojalla voinut perustellusti tutkia, ovatko kansalliset toimenpiteet, jotka rajoittavat palvelujen tarjoamisen vapautta, erotuksetta sovellettavia ja voidaanko niillä saavuttaa niillä tavoiteltu päämäärä ylittämättä sitä, mikä on tarpeellista tämän päämäärän saavuttamiseksi.

( ks. 36 kohta )

2. Yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille annetun asetuksen N:o 2408/92 8 artiklan 3 kohdan mukaan komission on ainoastaan tutkittava kyseessä olevan jäsenvaltion säätämä kansallinen toimenpide ja saatuaan lausunnon asetuksen 11 artiklassa tarkoitetulta neuvoa-antavalta komitealta tehtävä päätös siitä, voiko kyseinen jäsenvaltio jatkaa kyseisen toimenpiteen soveltamista. Koska siis komissiolla ei ollut toimivaltaa ehdottaa muutosta säädettyihin kansallisiin toimenpiteisiin, sen ei voida katsoa jättäneen noudattamatta suhteellisuusperiaatetta sen vuoksi, ettei se ehdottanut kansallisille viranomaisille vähemmän rajoittavien toimenpiteiden säätämistä.

( ks. 72 ja 73 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tutkittavaksi ottaminen - Oikeuskysymykset - Puolustautumisoikeuksien kunnioittamista koskevien periaatteiden soveltaminen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on oikeuskysymys

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla (josta on tullut EY 225 artikla); EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

Tiivistelmä

1. Kysymys siitä, onko ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin soveltanut asianmukaisesti puolustautumisoikeutta koskevia periaatteita ja erityisesti periaatetta, joka koskee oikeutta tulla kuulluksi, on oikeuskysymys, jonka käsitteleminen kuuluu yhteisöjen tuomioistuimelle muutoksenhaun yhteydessä.

( ks. 35 kohta )

2. Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen missä tahansa menettelyssä, jota käydään tiettyä henkilöä vastaan ja joka voi päätyä hänelle vastaiseen päätökseen, on yhteisön oikeuden perusperiaate, jota on noudatettava, vaikka tästä menettelystä ei olisi annettu mitään määräyksiä. Tämä periaate edellyttää, että henkilöille, joille päätökset on osoitettu ja joiden etuihin ne merkittävästi vaikuttavat, annetaan mahdollisuus ilmaista tehokkaasti kantansa.

Koska komissio tai sen puolesta kukaan muu ei ole kehottanut valittajaa esittämään kohtuullisessa ajassa huomautuksiaan asiakirjoista, joista ilmenee tosiseikkoja, joista valittajaa arvosteltiin ja joiden johdosta komissio on tehnyt päätöksen Euroopan sosiaalirahastosta myönnettävän taloudellisen tuen pienentämisestä, on todettava, että valittajalle ei ole annettu mahdollisuutta esittää tehokkaasti kantaansa sitä vastaa käytetyistä seikoista.

( ks. 36 ja 43 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Kasvinsuojelu - Direktiivi 77/93/ETY - Kolmansista maista peräisin olevien, erityisvaatimusten alaisten kasvien tuonti yhteisöön - Alkuperämaan toimivaltaisten viranomaisten antaman kasvien terveystodistuksen puuttuminen - Vientimaan toimivaltaisten viranomaisten antaman tällaisen todistuksen hyväksymisen edellytykset

(Neuvoston direktiivin 77/93/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiiveillä 91/683/ETY ja 92/103/ETY, 12 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

$$Kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun direktiivin 77/93/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna muun muassa direktiiveillä 91/683/ETY ja 92/103/ETY, mukaan jäsenvaltio voi sallia, että sen alueelle tuodaan kolmannesta maasta peräisin olevia kasveja, joilta edellytetään muun muassa erityisvaatimusten noudattamista koskevaa kasvien terveystodistusta, jos alkuperämaan toimivaltaisten viranomaisten antaman todistuksen puuttuessa kasvien mukana on muussa kolmannessa maassa kuin niiden alkuperämaassa annettu todistus, edellyttäen, että kasvit on tuotu sen maan alueelle, missä tarkastus on suoritettu, ennen niiden viemistä sieltä yhteisöön, että kasvit ovat olleet tässä maassa niin kauan ja sellaisissa olosuhteissa, että siellä on voitu suorittaa asianmukaiset tarkastukset, ja että kasveille ei ole asetettu sellaisia erityisvaatimuksia, joita voidaan noudattaa vain niiden alkuperäpaikassa.

Asianomaisen jäsenvaltion asiana ei ole ottaa huomioon syitä, joiden vuoksi kasvien terveystodistusta ei ole annettu kasvien alkuperämaassa, arvioidessaan sitä, täyttääkö esitetty todistus direktiivissä vahvistetut vaatimukset.

( ks. 38 ja 42 kohta sekä tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kilpailu - Julkiset yritykset ja yritykset, joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia - Perustamissopimuksen määräykset - Välitön oikeusvaikutus

(EY:n perustamissopimuksen 86 ja 90 artikla (joista on tullut EY 82 ja EY 86 artikla))

2. Kilpailu - Määräävä markkina-asema - Väärinkäyttö - Lakiin perustuvassa monopoliasemassa oleva yritys - Julkiset työnvälitystoimistot - Arviointiperusteet

(EY:n perustamissopimuksen 86 artikla ja 90 artiklan 1 ja 2 kohta (joista on tullut EY 82 artikla ja EY 86 artiklan 1 ja 2 kohta))

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksen 86 artiklan (josta on tullut EY 82 artikla) määräyksillä on myös 90 artiklan (josta on tullut EY 86 artikla) osalta välitön oikeusvaikutus, ja niillä perustetaan yksityisille oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava.

( ks. 11 ja 17 kohta sekä tuomiolauselma )

2. Julkisiin työnvälitystoimistoihin sovelletaan perustamissopimuksen 86 artiklaan (josta on tullut EY 82 artikla) sisältyvää kieltoa, jos tämän määräyksen soveltaminen ei estä niitä hoitamasta niille uskottua erityistehtävää. Jäsenvaltio, joka on kieltänyt muita kuin näitä toimistoja välittämästä millään tavalla työpaikkoja tai työvoimaa, rikkoo perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohtaa (josta on tullut EY 86 artiklan 1 kohta), kun se luo sellaisen tilanteen, jossa julkiset työnvälitystoimistot väistämättä rikkovat perustamissopimuksen 86 artiklan määräyksiä. Näin on erityisesti silloin, kun seuraavat samanaikaiset edellytykset täyttyvät:

- julkiset työnvälitystoimistot eivät selvästikään kykene tyydyttämään kysyntää työmarkkinoilla kaikkien toimialojen osalta

- yksityisten yhtiöiden on tosiasiallisesti mahdotonta harjoittaa työnvälitystoimintaa, koska jäsenvaltio on pitänyt voimassa sellaisen lainsäädännön, jossa kielletään tällainen toiminta rikos- ja hallinto-oikeudellisten seuraamusten uhalla

- kyseinen työnvälitystoiminta voi ulottua myös muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin tai muiden jäsenvaltioiden alueelle.

( ks. 13-14 ja 17 kohta sekä tuomiolauselma )

3. Kansallisella tuomioistuimella, jonka tehtävä on soveltaa yhteisön oikeuden säännöksiä toimivaltansa rajoissa, on velvollisuus turvata näiden oikeussääntöjen tehokas vaikutus ja tarvittaessa jättää viran puolesta soveltamatta kaikkia niiden vastaisia ja jopa myöhemmin säädettyjä kansallisia säännöksiä ilman, että sen tarvitsisi ensin esittää tai odottaa näiden korvaamista uudella lainsäädännöllä tai muussa perustuslain mukaisessa menettelyssä.

( ks. 16-17 kohta ja tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Tavaramerkit - Direktiivi 89/104/ETY - Rekisteröidyn tavaramerkin haltijan oikeus kieltää tavaramerkkinsä luvaton käyttäminen - Erityinen erottamiskyky, joka perustuu joko tavaramerkkiin itseensä liittyviin syihin tai siihen, että tavaramerkki on tullut laajalti tunnetuksi - Merkki, jota käytetään samoja tai samankaltaisia tavaroita varten kuin tavaramerkkiä - Merkin ja tavaramerkin välisen mielleyhtymän vaara ilmaisun suppeassa merkityksessä - Vaara, jonka perusteella ei voida tehdä oikeudellista olettamaa sekaannusvaaran olemassaolosta - Sekaannusvaaran olemassaolon toteennäyttämisen tarve

(Direktiivin 89/104/ETY 5 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

$$Jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä annetun ensimmäisen direktiivin 89/104/ETY 5 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ei voida tulkita siten, että

- kun tavaramerkki on erityisen erottamiskykyinen joko merkkiin itseensä liittyvistä syistä tai sen vuoksi, että se on tullut laajalti tunnetuksi yleisön keskuudessa, ja

- kun kolmas käyttää elinkeinotoiminnassaan ilman tavaramerkin haltijan suostumusta samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten, joita varten tavaramerkki on rekisteröity, merkkiä, joka vastaa tavaramerkkiä siinä määrin, että on mahdollista, että merkin ja tavaramerkin välillä syntyy mielleyhtymä,

tavaramerkin haltija voisi yksinoikeutensa perusteella kieltää tältä kolmannelta merkin käytön sellaisessa tilanteessa, jossa tavaramerkin erottamiskyvyn takia ei voida sulkea pois sitä, että tämä mielleyhtymä voisi johtaa sekaannuksen syntymiseen.

Sen perusteella, että tavaramerkki on laajalti tunnettu, ei nimittäin voida tehdä oikeudellista olettamaa, jonka mukaan sekaannusvaaran katsotaan olevan olemassa pelkästään siksi, että on olemassa mielleyhtymän vaara ilmaisun suppeassa merkityksessä. Sekaannusvaaran olemassaolo on tarpeen todeta nimenomaisesti, ja siitä on esitettävä näyttöä.

( ks. 39, 41 ja 42 kohta sekä tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus - Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistaminen - Liikevaihtoverot - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Kuudennen direktiivin 4 artiklassa tarkoitettu taloudellinen toiminta - Itsenäisen toiminnan käsite - Henkilön suorittama aineellisen omaisuuden vuokraus yhtiölle, jonka yhtiömies hän on, kuuluu käsitteen alaan - Sillä, että vuokranantajan taloudellinen toiminta rajoittuu kyseiseen vuokraukseen, ei ole merkitystä

(Neuvoston direktiivin 77/388/ETY 4 artiklan 1 ja 4 kohta)

Tiivistelmä

$$Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 77/388/ETY 4 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että kun henkilön harjoittamana ainoana tässä säännöksessä tarkoitettuna taloudellisena toimintana on aineellisen omaisuuden vuokraaminen yhtiölle, jonka yhtiömies hän on, tämän vuokraamisen on katsottava tapahtuneen tässä säännöksessä tarkoitetulla tavalla itsenäisesti.

Kyseessä olevan toiminnan osalta yhtiön ja yhtiömiehen välillä ei ole direktiivin 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun työnantajan ja työntekijän välisen suhteen kanssa analogista suhdetta, jonka takia yhtiömiehen osalta ei täyttyisi riippumattomuutta koskeva edellytys. Päinvastoin yhtiömies toimii omissa nimissään, omaan lukuunsa ja omalla vastuullaan vuokratessaan aineellista omaisuutta yhtiölle, vaikka hän olisi samanaikaisesti vuokraajana olevan yhtiön johdossa. Tällainen vuokraaminen ei nimittäin kuulu yhtiön johtamiseen tai edustamiseen. Tältä osin ei ole merkitystä sillä, että yhtiömiehen toiminta rajoittuu aineellisen omaisuuden vuokraamiseen yhtiölle, jonka yhtiömies hän on. Tällä seikalla ei nimittäin ole vaikutusta arvioitaessa yhtiömiehen riippumattomuutta hänen harjoittaessaan kyseessä olevaa, direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista toimintaansa, vaan se voi enintään vaikuttaa siihen, luokitellaanko se tässä artiklassa tarkoitetuksi taloudelliseksi toiminnaksi. (ks. 18, 19 ja 22 kohta sekä tuomiolauselma)