Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus armon 10 päivänä tammikuuta 1995. - Fiona Shevill, Ixora Trading Inc., Chequepoint SARL ja Chequepoint International Ltd vastaan Presse Alliance SA. - Ennakkoratkaisupyyntö: House of Lords - Yhdistynyt kuningaskunta. - Brysselin yleissopimus - 5 artiklan 3 kohta - Paikkakunta, missä vahinko sattui - Lehtiartikkelilla aiheutettu kunnianloukkaus. - Asia C-68/93.



Oikeustapauskokoelma 1995 sivu I-00415



Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset

1 On erittäin epätavallista, että suullisen käsittelyn uudestaan avaamisen yhteydessä ja kalenterin sattumien vuoksi kaksi julkisasiamiestä antaa peräkkäiset ratkaisuehdotukset samassa asiassa.

2 Koska minua on pyydetty antamaan mielipiteeni edeltäjäni antaman ratkaisuehdotuksen jälkeen, tehtäväni on helppo: yhdyn itse asiassa hänen 14.7.1994 ilmaisemaansa kantaan, ja esitän vain joitakin täydentäviä huomautuksia, joiden avulla voidaan vastata tiettyihin ratkaisuehdotuksen jättämisen jälkeen erityisesti toisessa suullisessa käsittelyssä esitettyihin väitteisiin.

3 Palauttakaamme mieliin tosiseikat: Neiti Shevill, jonka kotipaikka on Isossa-Britanniassa, sekä kolme eri sopimusvaltioissa sijaitsevaa yritystä, ovat nostaneet kunnianloukkauskanteen "France-Soir" -lehden kustantajayritystä vastaan High Court of England and Walesissa. Viimeksi mainittu on hylännyt toimivallan puuttumista koskevan väitteen, jonka House of Lords on ottanut tutkittavakseen valituksen perusteella. Viimeksi mainittu tuomioistuin on saattanut yhteisöjen tuomioistuimen tutkittavaksi seitsemän ennakkoratkaisukysymystä.

4 Ei voida vakavasti epäillä, etteikö kunnianloukkauskanne kuuluisi sopimukseen perustumattoman vahingonkorvausvastuun alaan sekä myös tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27 päivänä syyskuuta 1968 tehdyn Brysselin yleissopimuksen (tämän jälkeen yleissopimus)(1) 5 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan.(2)

5 Darmon on ehdottanut, että toimivalta tutkia lehdistön kautta aiheutettua kunnianloukkausta koskeva kanne kuluu vastaajan kotipaikan tuomioistuimen lisäksi joko painopaikan tuomioistuimelle, joka on toimivaltainen kaikkien lainvastaiseen tekoon liittyvien vahinkojen osalta; tai jokaisen sellaisen sopimusvaltion tuomioistuimille, jonka alueella artikkelia on levitetty, tässä valtiossa aiheutettujen erityisten vahinkojen osalta.(3)

6 Olen vakuuttunut tämän kannan oikeellisuudesta seuraavista syistä.

7 Kuten tiedetään, yleissopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa mainittujen erityisten toimivaltasääntöjen toimivaltavaihtoehdot ovat perusteltuja "...hyvään oikeushallintoon ja oikeudenkäynnin tarkoituksenmukaiseen järjestämiseen" liittyvistä syistä.(4)

8 Yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyyn saatettua tapausta muistuttavissa monimutkaisissa tapauksissa oikeuspaikan määrittäminen voi perustua ainoastaan kompromissiin. Tätä on korostettu seuraavasti: "... hyvän oikeushallinnon tavoite voidaan saavuttaa ainoastaan kunnioittamalla sitä arkaluontoista tasapainoa, johon toisaalta tavoite läheisyydestä tuomarin ja riita-asian välillä ja toisaalta vaatimus toimivallan tietynlaisesta keskittymisestä sijoittuvat".(5)

9 Koska yleissopimuksessa esitetään oikeudellisen toimivallan määrittämistä varten yhtenäistetty järjestelmä, ensimmäisenä tavoitteena on oltava keskitetyn forumin etsiminen. Tätä koskeva vaikeus johtuu aineettoman tai muuhun kuin varallisuuteen kohdistuvan vahingon erikoislaatuisesta ominaisuudesta: vahinko on vaikea tunnistaa, arvioida ja korvata. On huomionarvoista, että tietyillä henkiseen omaisuuteen liittyvillä aloilla, esimerkiksi tavaramerkin alalla, jossa myös tunnetaan tämänkaltaisia vahinkoja, kansainvälinen toimivalta väärennösten osalta ei määräydy vahingon tai vahinkojen perusteella, vaan yhden kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman, eli väärennöksen perusteella.(6)

10 Tämä tulkinta on täysin yhdensuuntainen yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa. Siten 16.12.1980 annettua tuomiota Rüffer(7) koskevan Bischoffin ja Huetin kommentaarin mukaan,

"... yksi yhteisöjen tuomioistuimen suurista yleissopimusta koskevista tulkintalinjoista ilmentää halua välttää sen käsittelyyn saatettujen kysymysten 'paloittelu' (ja siitä mahdollisesti johtuva tuomioistuinten toimivallan hajottaminen) ja sen päinvastaista pyrkimystä tietynlaiseen yhteen kokonaisuuteen tuomalla sivuasia pääasiaa kohti, eli seurauksena oleva teko tai tapahtuma kohti syynä olevaa tekoa tai tapahtumaa."(8)

11 Tätä edeltäneessä ratkaisuehdotuksessa on siten perustellusti määritelty painopaikan, eli kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikan tuomioistuin toimivaltaiseksi keskitetyksi forumiksi tutkimaan koko yhteisössä tapahtunut kokonaisvahinko.

12 Tämän oikeuspaikan ei kuitenkaan pitäisi olla ainoa oikeuspaikka kahdesta syystä.

13 Ensinnäkin mainittu oikeuspaikka on useimmiten - ellei aina - sama kuin vastaajan kotipaikan tuomioistuin. Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut 30.11.1976 antamassaan tuomiossa asiassa Mines de potasse d'Alsace(9), että "... yksinomaan kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman paikkakunnan valinta johtaisi huomattavassa osassa tapauksia yleissopimuksen 2 artiklan sekä 5 artiklan 3 kohdassa mainittujen toimivaltaperusteiden sekaannukseen siten, että jälkimäinen menettäisi tältä osin tehokkuutensa (effet utile)".

14 Toiseksi vahingon ilmenemispaikan tuomioistuinta (toisin sanoen lehden jakelupaikan tuomioistuinta) ei voida sulkea pois. Sen pitäisi olla vaihtoehtona, jos halutaan varmistaa, että "... muiden kuin vastaajan kotipaikan tuomioistuinten ja riita-asian välillä on erityisen suora liittymä"(10), mihin yleissopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukainen erityinen toimivalta perustuu.(11)

15 Esimerkiksi sellaisen kunnianloukkauksen kohteena oleva, jolle on aiheutunut vahinkoa sanomalehden julkaisemisesta sopimusvaltiossa A, jota sanomalehteä on myyty myös sopimusvaltiossa B, missä vahinkoa kärsinyt on erityisesti tunnettu, on voitava saattaa vaatimuksensa valintansa mukaan joko ensin mainitussa valtiossa olevan tuomioistuimen tutkittavaksi, jos vahinko hänen mielestään ulottuu koko yhteisön alueelle, tai viimeksi mainitussa valtiossa olevan tuomioistuimen tutkittavaksi, jos vahinko hänen mielestään rajoittuu mainitun valtion alueelle.

16 Tämän vuoksi on ehdotettu, että kantaja voisi saattaa vaatimuksensa valintansa mukaan vastaajan kotipaikan tuomioistuimen ja kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikan tuomioistuimen lisäksi myös vahingon ilmenemispaikan tuomioistuimen tutkittavaksi.(12)

17 Tällaisella ratkaisulla voidaan välttää kaikkinainen "forum shopping" vaara: kunkin jakelupaikan tuomioistuin päättää erillisen vahingon korvaamisesta. Tämän lisäksi kokonaisvahinkoa tutkiva lehden painopaikan tuomioistuin soveltaa muissa sopimusvaltioissa ilmenneisiin vahinkoihin yleensä näiden valtioiden aineellisia lakeja.

18 Tämä ratkaisu kunnioittaa erityistä toimivaltaa koskevien säännösten suppean tulkinnan periaatetta.

19 Mainitun ratkaisun mukaan toimivalta kuuluu tuomioistuimelle, joka pystyy parhaiten arvioimaan paikallisesti ilmenneen vahingon: asiaa tutkivan tuomioistuimen ja riita-asian välillä on kiistattomasti "erityisen suora liittymä".

20 Tosin samaan ratkaisuun liittyy eräs olennainen haitta, joka on oikeuspaikkojen lisääntyminen, kun taas oikeudenkäyntien keskittäminen on "...yksi yleissopimuksen tärkeimmistä periaatteista".(13)

21 Yleissopimuksella pyritään välttämään toimivaltaisten oikeuspaikkojen lisääntyminen, koska sen seurauksena lisääntyy myös vaara tuomioiden ristiriitaisuudesta, jonka perusteella voidaan kieltäytyä tunnustamasta tuomiota (yleissopimuksen 27 artiklan 3 ja 5 kohta) tai myöntämästä eksekvatuuria (täytäntöönpanolupa) muissa sopimusvaltioissa kuin niissä, joissa tuomiot on annettu.

22 Tämä vaara on kuitenkin tässä yhteydessä olematon.

23 Eri sopimusvaltioiden tuomioistuinten tuomiot voivat tosin olla erilaisia, koska niissä sovelletaan erilaisia aineellisia lakeja. Ne eivät kuitenkaan ole ristiriitaisia, sillä kukin niistä päättää erillisen vahingon korvaamisesta (eli asianomaisen sopimusvaltion alueella ilmenneen vahingon korvaamisesta).

24 On aihetta lisätä, että kantajalla on joka tapauksessa mahdollisuus saattaa vaatimuksensa kokonaisuudessaan vastaajan kotipaikan tai kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikan tuomioistuimen tutkittavaksi.

25 Tässä kohdassa on syytä käsitellä ne neljä mielestäni keskeistä seikkaa, jotka ovat ilmenneet suullisen käsittelyn uudestaan avaamisen jälkeen.

26 Ensinnäkin 5 artiklan 3 kohdan tarkoittama "paikkakunta ..., missä vahinko sattui" ei voi rajoittua julkaisun jakelupaikkaan. Vastaan tässä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämiin väitteisiin.

27 Toiseksi sen paikkakunnan tuomioistuimen hyväksyminen, missä vahinko on kärsitty, on sopimaton ratkaisu.

28 Kolmanneksi 15.1.1987 annetussa tuomiossa Shenavai(14) esitettyä ratkaisua ei mielestäni myöskään voida noudattaa.

29 Neljänneksi jakelupaikkojen tuomioistuinten ei pidä voida tutkia koko vahinkoa.

I - "Paikkakunnan ..., missä vahinko sattui" määrittäminen

30 Tiedän, että edellä mainitusta tuomiosta Mines de potasse d'Alsace alkaen yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut ilmausta "paikkakunnan ..., missä vahinko sattui" itsenäisenä käsitteenä.(15) Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että "Silloin, kun paikkakunta, missä sopimukseen perustumattomaan vahingonkorvausvastuuseen johtava teko ja paikkakunta, missä tämä teko on aiheuttanut vahinkoa eivät ole samat ...", tämä ilmaus käsittää samanaikaisesti "... vahingon ilmenemispaikan sekä kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikan".(16)

31 Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan kunnianloukkauksen ollessa kyseessä kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikka on sama kuin vahingon ilmenemispaikka, eli paikkakunta, missä loukkaava asiakirja on saatettu kolmannen henkilön tietoon:

"Sanomalehden ollessa kyseessä, kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma on nimenomaan sen saattaminen yleisön tietoon pikemminkin kuin sen julkaisu tai painatus, koska saattaminen yleisön tietoon on sekä Yhdistyneen kuningaskunnan oikeudessa että käytännössä vahingonkärsijälle aiheutuneen vahingon välitön syy".(17)

"Asiakirjan saattaminen yleisön tietoon on vahingon välitön ja suora syy. Tämän seurauksena tällainen teko merkitsee vahingon tapahtumista ja sen paikkakunnan tuomioistuin, missä vahinko on tehty, voi siten katsoa olevansa toimivaltainen ..."(18)

32 En kannata mainittua teoriaa.

33 Mielestäni tässä on kyseessä samanlainen tapaus kuin edellä viitatussa asiassa Mines de potasse d'Alsace, eli kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman ja vahingon ilmenemispaikka sijoittuvat maantieteellisesti erilleen toisistaan. Sanomalehden jakelupaikat sijaitsevat muualla kuin sen julkaisupaikka.

34 Jos siis jakelupaikkaa pidetään kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikkana, vahinkoa kärsineeltä poistetaan sellainen oikeuspaikka, johon hänellä on oikeus asiassa Mines de potasse d'Alsace annetun yleissopimuksen tulkinnan mukaan.

35 Yhteisöjen tuomioistuin on perustellut tätä kaksoistoimivaltaa korostamalla asiassa Mines de potasse d'Alsace annetussa tuomiossa, että:

"... yksinomaan sen paikkakunnan valinta, missä vahinko on aineellistunut, johtaisi silloin, kun kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma ei ole sama kuin siitä vastuussa olevan henkilön kotipaikka, sellaisen hyödyllisen liittymän poissulkemiseen, joka liittyy erityisen lähellä vahingon syytä olevan tuomioistuimen toimivaltaan."(19)

36 Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ehdottamassa ratkaisussa on sekoitettu toisiinsa(20) vahingon syyn syntymispaikka ja vahingon ilmenemispaikka, eikä siinä oteta huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.

37 Tästä syystä kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikka, esimerkiksi painopaikka, on erotettava siitä paikkakunnasta, missä vahinko on sattunut, esimerkiksi lehden jakelupaikasta.

II - Sen paikkakunnan, missä vahinko on kärsitty, hyväksyminen oikeuspaikkana on sopimaton ratkaisu

38 Onko sopimukseen perustumattoman vahingonkorvausvastuun alalla ilmausta "paikkakunnan ..., missä vahinko sattui" tulkittava tarkoittavan paikkakuntaa, missä vahinko on kärsitty, mikä johtaisi forum actoris -periaatteen mukaisen toimivallan hyväksymiseen, sillä vahingonkärsijä yleensä kärsii vahingon kotipaikassaan?(21)

39 Yleissopimus perustuu sen 2 artiklan mukaisesti actor sequitur forum rei -periaatteen mukaiseen yleistoimivaltasääntöön. Siinä mainitaan peruste forum actoris, jota pidetään yleisesti sovellettavassa oikeudessa kohtuuttomana (eksorbitantti) toimivaltaperusteena, ja soveltuvaksi ainoastaan 5 artiklan 2, 8 ja 14 kohdassa tyhjentävästi luetelluissa poikkeustapauksissa:

"... nimenomaisesti mainittuja tapauksia lukuun ottamatta yleissopimus näyttää suhtautuvan kielteisesti kantajan kotipaikan tuomioistuinten toimivaltaan".(22)

40 Lisäksi forum actoris on mielestäni varsin vaikea ottaa käyttöön 5 artiklan 3 kohdassa mainitun erityisen toimivaltaperusteen yhteydessä, koska sitä ei nimenomaisesti mainita tässä säännöksessä. Koska se poikkeaa periaatteesta, jonka mukaan vastaajan kotipaikkavaltion tuomioistuimet ovat toimivaltaisia, tätä toimivaltaperustetta on tulkittava suppeasti.(23)

41 Yhteisöjen tuomioistuin ei ole sopimukseen perustumattoman vahingonkorvausvastuun alalla koskaan hyväksynyt sen paikkakunnan tuomioistuimen toimivaltaa, missä vahinko on kärsitty. Se on jopa muodollisesti hylännyt tällaisen toimivallan välillisen vahingonkärsijän osalta.(24) Darmon on osoittanut ratkaisuehdotuksessaan parhaillaan vireillä olevassa asiassa Marinari(25), että 5 artiklan 3 kohdan ratio legis ei perustu vahingonkärsijän suojelun vaatimukseen, vaan "... erityisen läheisen liittymän olemassaoloon riita-asian ja muiden kuin vastaajan kotipaikan tuomioistuinten välillä ..."(26), eikä sen paikkakunnan tuomioistuin, missä vahinko on kärsitty, täytä tätä vaatimusta.

42 Tämän vuoksi en ymmärrä, miten sen paikkakunnan tuomioistuimen toimivalta, missä vahinko on kärsitty, voitaisiin hyväksyä sellaisen vahingonkorvauskanteen oikeuspaikaksi, joka liittyy kunnianloukkauksen seurauksena kärsittyyn muuhun kuin varallisuuteen kohdistuneeseen vahinkoon, vaikka mainitun tuomioistuimen toimivaltaa ei hyväksytä henkilövahinkoon liittyvän vahingonkorvauskanteen yhteydessä. Olisiko siten mahdollista, että esimerkiksi tapauksessa, jossa Espanjassa tapahtuneessa onnettomuudessa vakavasti loukkaantunut saksalainen turisti joutuisi saattamaan asiansa Espanjan - vahingon ilmenemispaikka ja kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman sijaintipaikka - tuomioistuinten käsiteltäväksi, vaikka julkaisulla aiheutetun kunnianloukkauksen kohteena ollut vahingonkärsijä hyötyisi forum actoris -säännöstä?

43 Voitaisiin tosin väittää, että lehdistön kautta aiheutetun kunnianloukkauksen uhri on sellaisen teon kohde, jota hän ei ole halunnut eikä tavoitellut, eikä ole vaaraa, että myöntämällä toimivallan hänen kotipaikkansa tuomioistuimille yhteisöjen tuomioistuin antaisi vahingonkärsijän valita oikeuspaikkansa. Toisaalta voidaanko henkilövahinkoa kärsineen henkilön katsoa erityisesti halunneen tai tavoitelleen joutuvansa teon kohteeksi? Miksi yhteisöjen tuomioistuin myöntäisi ensin mainitulle sellaisen edun, jonka Brysselin yleissopimus kieltää toiseksi mainitulta?

44 Lopuksi voidaan katsoa, että henkilön maineelle tai kunnialle aiheutunutta näinkin erikoislaatuista vahinkoa ei voida erottaa tästä henkilöstä ja tällainen vahinko aiheutuu välttämättä hänen asuinpaikassaan.

45 Olen vakuuttunut, että samankaltaisissa asioissa vahingon tapahtumapaikka on sama kuin se alue, missä julkaisu on ollut jakelussa. Vahinko voidaan erottaa vahingonkärsijän kotipaikan oikeuspaikasta, jolla ei välttämättä ole yhteyttä vahinkoon, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus(27) on osoittanut.(28)

46 Lopuksi sen paikkakunnan tuomioistuimen, missä vahinko on kärsitty - eli forum actoris, hyväksyminen oikeuspaikkana paljastaisi tuomioistuimessa nyt vireillä olevaan riita-asiaan erityisesti liittyvän vaikeuden. Kolme neljästä pääasian kantajasta on oikeushenkilöitä. Miten niiden kotipaikka määritetään? Onko kysymys sääntömääräisestä kotipaikasta (siège social) vai pääasiallisesta toimipaikasta?

47 Yleissopimuksessa ei määritellä sen enempää oikeushenkilöiden kotipaikkaa kuin luonnollisten henkilöidenkään kotipaikkaa. Sen 53 artiklan mukaan luonnollisten henkilöiden kotipaikkaa vastaa yhtiöiden ja oikeushenkilöiden sääntömääräinen kotipaikka ja tämän paikan määrittämiseksi "... asian tutkittavaksi ottanut tuomioistuin soveltaa sen omassa valtiossa voimassa olevia kansainvälisen yksityisoikeuden säännöksiä". Eri sopimusvaltioiden laeissa noudatetut ratkaisut ovat erittäin vaihtelevia.(29) Tätä on korostettu viittaamalla siihen, että "nämä erot saattavat johtaa ei-toivottuihin tuloksiin"(30) sekä erityisesti kilpaileviin toimivaltoihin. Täten "varmaan liittymään perustuvan yhtenäisen lainvalintasäännöksen puuttuminen"(31) on valitettavaa.

48 Mielestäni mainittu vaikeus, vaikka se liittyykin erityisesti yhteisöjen tuomioistuimessa nyt vireillä olevaan asiaan, on lisäperuste sen teorian hylkäämiseksi, jonka mukaan sen paikkakunnan tuomioistuimet ovat toimivaltaisia, missä vahinko on kärsitty.

III - Asiassa Shenavai esitetyn ratkaisun soveltaminen on sopimatonta

49 Edellä viitatussa asiassa Shenavai yhteisöjen tuomioistuin sovelsi periaatetta, jonka mukaan sivuasia seuraa pääasiaa: "toisin sanoen useiden velvoitteiden ollessa kyseessä toimivalta määräytyy päävelvoitteen mukaan".(32) Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että:

"Velvoitteen täyttämispaikan määrittämiseksi yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ..., huomioon otettava velvoite riita-asiassa, joka liittyy talojen rakennushankkeesta vastuussa olevan arkkitehdin nostamaan kanteeseen palkkionsa saamiseksi, on se sopimusvelvoite, joka on konkreettisesti oikeudenkäynnin perusteena".(33)

50 Esillä olevan asian vastaaja on ehdottanut yhteisöjen tuomioistuimelle saman periaatteen soveltamista.(34)

51 Tämä vaihtoehto on hylätty vakuuttavalla tavalla tätä edeltäneessä ratkaisuehdotuksessa.(35) Lisäksi on aihetta todeta, että yhteisöjen tuomioistuin on jo kieltäytynyt soveltamasta periaatetta "accessorium sequitur principale" 5 artiklan 3 kohdan yhteydessä. Kalfelis(36) yhteisöjen tuomioistuin ei tunnustanut 5 artiklan 3 kohdan mukaisen erityisen toimivallan nojalla asian tutkittavaksi ottaneen tuomioistuimen toissijaista toimivaltaa "... tutkia saman vaatimuksen muita osia, jotka perustuvat muihin kuin sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausvastuuta koskeviin tekijöihin".(37)

52 Lopuksi, miten pääasiallisen vahingon sijaintipaikka voidaan määrittää arvioimatta eri sopimusvaltioissa loukatun henkilön kuuluisuutta ja laskematta kussakin asianomaisessa valtiossa myytyjen lehtien lukumäärää, eli lyhyesti sanottuna tutkimatta riita-asian aineellisia perusteita? Yhteisöjen tuomioistuin kuitenkin katsoo, että 5 artiklan "yleissopimuksen tarkoituksen ja perusajatuksen mukaisen" tulkinnan on annettava "... kansalliselle tuomioistuimelle mahdollisuus ratkaista sen omaan toimivaltaan liittyvä kysymys tarvitsematta tutkia asian aineellisia perusteita".(38)

53 Muutoin kantajalla ei ole varmuutta siitä, että tuomioistuin, jonka tutkittavaksi hän on saattanut asiansa, hyväksyy toimivaltansa. Tällainen ratkaisu ei sovi yhteen toimivaltasääntöjen ennakoitavuuteen liittyvän vaatimuksen kanssa, jonka yhteisöjen tuomioistuin on asettanut asioissa Rösler(39) ja Handte(40) 15.1.1985 antamissaan tuomioissa.

IV - Sen sopimusvaltion tuomioistuin, jonka alueella artikkeli on ollut jakelussa, on toimivaltainen tutkimaan asianomaisessa valtiossa aiheutetut erityiset vahingot

54 Sopimukseen perustumattoman vahingonkorvausvastuun alalla "(vahingon sijaintipaikan tuomioistuimen) toimivalta on ... luonteeltaan toiminnallisesti rajoittunut. Itse asiassa toimivalta perustuu asioissa Bier ja Mines de potasse d'Alsace annettujen tuomioiden mukaan yksinomaan hyvän oikeushallinnon tarpeisiin ja täsmällisemmin siihen liittymään, joka riita-asian ja sen tutkittavaksi ottaneen tuomioistuimen välillä on oltava, erityisesti näytön ja oikeudenkäynnin järjestämisen näkökulmasta".(41)

55 Tästä seuraa, ettei tietyn sopimusvaltion tuomioistuimella ole riittävää yhteyttä toisessa sopimusvaltiossa aiheutettuihin vahinkoihin, jotka eivät kuulu tähän tuomioistuimeen niiden toteutumispaikan eikä moitittavan teon perusteella. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön vaatima oikeuspaikan ja riita-asian välinen läheinen yhteys on olemassa ainoastaan sellaisten vahinkojen osalta, jotka ovat ilmenneet asiaa tutkivan tuomioistuimen alueella.

56 Päinvastainen ratkaisu johtaisi mitä todennäköisimmin "forum shopping" ilmiöön: ratkaisun kunnianloukkauksen uhrille osoittaman "avokätisyyden" vuoksi englantilaisesta tuomioistuimesta saattaa tulla tällaisissa asioissa luonteenomainen oikeuspaikka.

57 Kaikkinaisen "forum shopping" vaaran välttäminen on erityisen suuresti tarpeen silloin, kun riita-asian kohteena on sellainen oikeuden ala, jolla sopimusvaltioissa sovellettavaa aineellista oikeutta ei ole yhdenmukaistettu ja se johtaa äärimmäisen erilaisiin ratkaisuihin sopimusvaltiosta toiseen. Näin on erityisesti kunnianloukkausta koskevassa oikeudessa.

58 Tästä syystä yhdyn M. Darmonin 14.7.1994 esittämän ratkaisuehdotuksen sanamuotoon.

(1) - Sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä lokakuuta 1982 tehdyllä liittymissopimuksella (EYVL 1982 L 388, s. 1).

(2) - Ks. tämän kysymyksen osalta julkiasiamies M. Darmonin ratkaisuehdotuksen 9 kohta sekä komission huomautusten 11 kohta.

(3) - Darmonin ratkaisuehdotuksen 71 kohta.

(4) - Asia C-220/88, Dumez France ja Tracoba, tuomio 11.1.1990 (Kok. 1990, s. I-49, 17 kohta).

(5) - Bourel, P.: "Du rattachement de quelques délits spéciaux en droit international privé", Recueil des cours, Académie de droit international de La Haye, 1989, II, osa 214, 136 kohta, s. 366.

(6) - Ks. yhteisön tavaramerkistä 20 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 (EYVL 1994 L 11, s. 1) 93 artiklan 5 kohta ja 94 artikla.

(7) - Asia 814/79, Kok. 1980, s. 3807.

(8) - Journal du droit international, 1982, nro 1, s. 464, 472, korostus kirjoittajan.

(9) - Asia 21/76, Kok. 1976, s. 1735, 20 kohta.

(10) - Tuomio Dumez France ja Tracoba, ks. edellä alaviite nro 4, 17 kohta.

(11) - Ks. edellinen alaviite.

(12) - Ks. Darmonin ratkaisuehdotuksen 58 kohta.

(13) - Bourel, P., edellä mainittu teos, 118 kohta, s. 357.

(14) - Asia 266/85, Kok. 1987, s. 239.

(15) - Ks. Darmonin ratkaisuehdotus, 21 kohta ja sitä seuraavat.

(16) - Asian Mines de potasse d'Alsace tuomiolauselma.

(17) - Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämien huomautusten 16 kohta.

(18) - Ks. edellinen alaviite, 17 kohta.

(19) - 21 kohta, korostus kirjoittajan.

(20) - Ks. komission esittämät huomautukset, 19 ja 19 a kohta, sekä vastaajaosapuolen esittämät huomautukset, 2.21 kohta.

(21) - Julkiasiamies M. Darmonin asiassa C-364/93, Marinari, antama ratkaisuehdotus, 31 kohta.

(22) - Asia C-89/91, Shearson Lehman Hutton, tuomio 19.1.1993, 17 kohta (Kok. 1993, s. I-139).

(23) - Asia C-189/87, Kalfelis, tuomio 27.9.1988 (Kok. 1988, s. 5565, 19 kohta), ja asia C-26/91, Handte, tuomio 17.6.1992 (Kok. 1992, s. I-3967, 14 kohta).

(24) - Edellä viitatut tuomiot Dumez France ja Tracoba.

(25) - Ks. edellä alaviite nro 21, 16 kohta.

(26) - Ks. edellä mainittu tuomio Dumez France ja Tracoba, 17 kohta.

(27) - Sen huomautusten 20 kohta sekä Darmonin ratkaisuehdotuksen 46 kohta.

(28) - Tältä osin lähestytään Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden asiassa Keeton v. Hustler Magazine Inc., 465 US 770, 79 L Ed. 2d 790, 104 S Ct 1473 esittämää päättelyä, erityisesti (10): "There is no justification for restricting libel actions to the plaintiff's home forum. The victim of a libel, like the victim of any other tort, may choose to bring suit in any forum with which the defendant has 'certain minimum contacts ... such that the maintenance of the suit does not offend (traditional notions of fair play and substantial justice)'."

(29) - Rideau ja Charrier ovat maininneet nämä teoksessaan: Code de procédures européennes, Litec, ensimmäinen painos, s. 461.

(30) - Gaudemet-Tallon, H.: Les conventions de Bruxelles et de Lugano, LGDJ, 1993, nro 73. Ks. myös Rideau ja Charrier, edellä mainittu teos, s. 461, ja Beraudo: "Convention de Bruxelles", J.Cl. Pr. Civ., fasc. 52-1, nro 28.

(31) - Beraudo, edellä mainittu teos, ks. edellinen alaviite.

(32) - 19 kohta.

(33) - Tuomiolauselma.

(34) - Ks. myös Huet, A.: Journal du droit international, 1994, s. 169, ja Hartley, T.: Article 5(3) of the Brussels Convention", European Law Review, 1992, volume 17, s. 274.

(35) - 80 kohta ja sitä seuraavat.

(36) - Edellä mainittu, alaviite 23.

(37) - 21 kohta.

(38) - Asia C-288/92, Custom Made Commercial, tuomio 29.6.1994 (Kok. 1994, s. I-2913, 20 kohta). Ks. myös asia 34/82, Peters, tuomio 22.3.1983 (Kok. 1983, s. 987, 17 kohta, viimeinen lause).

(39) - Asia 241/83, Kok. 1985, s. 99, 23 kohta.

(40) - Edellä mainittu, alaviite 23, 19 kohta.

(41) - Bourel, P., edellä mainittu teos, 115 kohta, s. 355.