Tilanne on tällainen sellaisesta päätöksestä nostetun kanteen osalta, jolla evätään oikeus tutustua vireillä olevaa lainsäädäntömenettelyä koskeviin asiakirjoihin, kun lainvastaisuus, johon vedotaan, perustuu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetussa asetuksessa N:o 1049/2001 säädetyistä poikkeuksista yhden tulkitsemiseen tavalla, jonka toimielin, jolle asiakirjoihin tutustumista koskeva hakemus on esitetty, hyvin todennäköisesti toistaa uuden hakemuksen yhteydessä etenkin siksi, että osaa riidanalaisessa päätöksessä esitetyistä tutustumisoikeuden epäämisen perusteluista voidaan soveltaa laaja-alaisesti kaikkiin meneillään olevien kolmikantakokousten asiakirjoihin tutustumista koskeviin hakemuksiin.

Vaikka ulkoisen painostuksen vaara voi olla oikeutettu peruste rajoittaa oikeutta tutustua päätöksentekomenettelyyn liittyviin asiakirjoihin, tällaisen ulkoisen painostuksen on kuitenkin oltava varmasti todellista ja on esitettävä todisteet siitä, että on olemassa kohtuudella ennakoitavissa oleva vaara siitä, että kyseinen ulkoinen painostus voi vaikuttaa olennaisesti tehtävään päätökseen.

Hakemuksesta saada tutustua tavallisen lainsäädäntömenettelyn aikana pidettyjen kolmikantakokousten yhteydessä laadittuihin asiakirjoihin on todettava, että väliaikaisen kompromissitekstin tai neuvoston puheenjohtajavaltion parlamentin esittämiin muutoksiin omaksuman alustavan kannan väliaikaisuus siinä mielessä, että niiden sisältö voi muuttua kolmikantakokousten neuvottelujen edetessä, ei ole sinänsä perusteena Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan poikkeuksen soveltamiselle, koska tässä säännöksessä ei eroteta toisistaan neuvottelujen etenemisen eri vaiheita. Tämä säännös koskee yleisesti asiakirjoja, jotka koskevat kysymystä, ”josta toimielin ei ole tehnyt päätöstä”, toisin kuin mainitun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan toinen alakohta, joka koskee asiaa, jossa asianomainen toimielin on tehnyt päätöksen.

Tältä osin on merkityksetöntä, onko kyseiset asiakirjat laadittu tai vastaanotettu päätöksentekomenettelyn alustavassa, myöhemmässä vai lopullisessa vaiheessa. Myöskään sillä seikalla, onko ne laadittu tai vastaanotettu virallisessa vai epävirallisessa asiayhteydessä, ei ole merkitystä tulkittaessa asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan poikkeusta.

Ehdotus on luonteeltaan lisäksi sellainen, että se esitetään keskustelua varten eikä sen ole tarkoitus pysyä muuttumattomana tämän keskustelun jälkeen. On täysin yleisön käsitettävissä, että ehdotuksen esittäjä on taipuvainen jatkossa muuttamaan sen sisältöä. Täsmälleen samoista syistä hakija, joka pyytää saada tutustua meneillään olevien kolmikantakokousten asiakirjoihin, on täysin tietoinen siitä, että nämä tiedot ovat luonteeltaan väliaikaisia. Vastaavasti on ymmärrettävä periaatteen, jonka mukaisesti ”mistään ei ole sovittu ennen kuin kaikesta on sovittu”, mukaisesti, että tutustuttavaksi pyydetyssä asiakirjassa olevat tiedot voivat muuttua kolmikantakokouksissa käytävien neuvottelujen kuluessa siihen saakka, kunnes koko tekstistä päästään sopimukseen.

(ks. 100–102 kohta)