YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (viides jaosto)

12 päivänä toukokuuta 1998

Asia T-184/94

Martin 0'Casey

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Henkilöstö — Sen päätöksen kumoaminen, jolla hylättiin kantajan hakemus ITERin Nakassa (Japani) sijaitsevan yhteisen rakennushankkeen apulaispäällikön avustajan paikkaan — Työtarjous — Sopimuksen rikkominen — Vahingonkorvausvaatimus”

Täydellinen teksti englanninkielellä II-565

Aihe:

Kanne, jossa vaaditaan yhtäältä kumoamaan International Thermonuclear Experimental Reactorin apulaispäällikön ja Nakan yhteisen rakennushankkeen päällikön 16.7.1993 päiväämä kirje, jolla ilmoitettiin kantajalle, ettei hänen hakemustaan kyseisen apulaispäällikön avustajaksi ollut hyväksytty, sekä siihen sisältyvä hylkäävä päätös, ja toisaalta vahingonkorvausta korvauksena kantajan kärsimästä aineellisesta ja aineettomasta vahingosta

Lopputulos:

Tutkimatta jättäminen.

Tuomion lyhennelmä

Euroopan yhteisöjen komissio päätti 22.4.1992 tekemällään päätöksellä 92/439/Euratom tehdä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen (jäljempänä Euratomin perustamissopimus) 101 artiklan nojalla Euroopan atomienergiayhteisön (jäljempänä yhteisö) nimissä Japanin, Venäjän federaation ja Amerikan yhdysvaltojen hallitusten kanssa yhteistyösopimuksen kansainväliseen kokeelliseen lämpöydinreaktoriin liittyvistä toiminnoista (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER) (EYVL L 244, s. 13).

Tavoitteenaan toteuttaa kyseisen sopimuksen tarkoitus eli hoitaa yhdessä niitä toimintoja, joiden tarkoituksena oli saada aikaan tätä reaktoria koskeva yksityiskohtainen, täydellinen ja täysin integroitunut hanke, sekä hankkia kaikki sen rakentamista koskevien, tulevaisuudessa tehtävien päätösten kannalta tarvittavat tekniset tiedot, sopimuksessa määrätään hankkeen johtamisesta vastuussa olevan neuvoston perustamisesta. Neuvosto nimittää johtajan, joka johtaa ja koordinoi erityisesti tutkimustoimintaa, ja hoitaa tehtäviään ja vastuualuettaan täysin itsenäisesti, eikä pyydä tai ota vastaan ohjeita yhdeltäkään sopimuspuolelta.

Sopimuksessa määrätään lisäksi yhteisen keskusyksikön (Joint Central Team) perustamisesta, joka avustaa johtajaa tämän tehtävien hoitamisessa. Johtaja valitsee sopimuspuolten esittämien pätevyysedellytykset täyttävien henkilöiden keskuudesta yhteisen keskusyksikön jäsenet, kunkin rakennushankkeen apulaispäälliköltä, hallinnollisia vastuuhenkilöitä ja päällikköjä lukuunottamatta.

Sopimuspuolet sitoutuvat asettamaan yhteisen keskusyksikön käyttöön tilapäistä siirtoa koskevin sopimuksin tai yhteistyösopimukseen liitetyissä pöytäkirjoissa täsmennetyin keinoin kukin suurinpiirtein yhtä suuren määrän päteviä henkilöitä. Yhteinen keskusyksikkö sijoitetaan Garchingin (Saksa), Nakan (Japani) ja San Diegon (Amerikan Yhdysvallat) yhteisiin rakennushankkeisiin.

Sopimuspuolet sopivat todennäköisistä ehdokkaista tärkeimpiin tehtäviin. Yhteisön ehdokkaista nimitetään muun muassa johtaja (Rebut) ja yksi neljästä apulaispäälliköstä (Huguet), joka toimii myös Nakan (Japani) yhteisen rakennushankkeen päällikkönä. Yhteisöä edustaa lisäksi neuvostossa Maisonnier, joka on pääosasto XII: n (tiede, tutkimus ja kehitystyö) Fuusio-ohjelmanjohtaja.

Kantaja, Martin O'Casey, on A4-palkkaluokkaan kuuluva väliaikainen toimihenkilö Joint European Torus (JET)-yhteisyrityksessä (Yhdistynyt kuningaskunta), jonka sopimusyksikössä hän on toiminut hallintovirkamiehen tehtävissä 1.5.1980 lukien.

Kantajan mukaan JET:n apulaispäällikkö Huguet, joka nimitettiin ITERin apulaispäälliköksi ja Nakan (Japani) yhteisen rakennushankkeen päälliköksi, tiedusteli kantajalta huhtikuun 1992 alkupuolella, voisiko tämä toimia hänen hallinnollisena avustajanaan niiden uusien tehtävien hoidossa, joihin hänet oli kutsuttu Japaniin syys- tai lokakuusta 1992 lukien. Kantaja lupasi miettiä tarjousta.

Kantaja tapasi 30.4.1994 iltapäivällä uudestaan Huguetin kyseisen työtarjouksen johdosta, ja Huguetin vakuutusten johdosta hän ilmoitti ottavansa tarjotun paikan vastaan.

Tuolloin sovittiin, että paikan julistamisesta avoimeksi päättää pääosasto XII, ja että kantaja osallistuu haastatteluun myöhempänä ajankohtana.

Kesäkuun 1992 puolivälissä kantaja tapasi uudelleen Huguetin saadakseen tietoja siitä, mitä pääosasto XII:ssa oli tehty paikan avoimeksi julistamisen ja ilmoituksen julkaisemisen suhteen. Huguet ilmoitti kantajalle olevansa toimivaltainen tarjoamaan paikkaa tälle, ja ettei hänen tekemäänsä valintaan voida puuttua. Huguetin vakuuttelujen johdosta ja tämän pyynnöstä kantaja vahvisti ottavansa vastaan hänelle tarjotun paikan.

Tammikuussa 1993 Huguet, joka oli vierailulla JET:ssä, tapasi kantajan uudelleen ja vakuutti jälleen tarvitsevansa tämän palveluja Japanissa enemmän kuin koskaan.

Helmikuussa 1993 julkaistiin ilmoitus avoimesta paikasta Nakan yhteisen rakennushankkeen apulaispäällikön avustajana (KOM/R5043/93). Kantaja jätti hakemuksensa ja sai vastauskirjeen, jossa ilmoitettiin hakemuksen saapuneen.

Toukokuussa 1993 kantaja kuuli Nakan yhteisessä rakennushankkeessa työskentelevältä henkilöltä, että kyseistä paikkaa oli tarjottu rouva Z:lle, joka työskenteli pääosasto XIII:ssa (televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen). Hän kuuli myöhemmin, että tämä ei ollut ottanut paikkaa vastaan. Kantaja kuuli lisäksi, että hänestä oli liikkeellä loukkaavia huhuja.

Kantaja kirjoitti Huguetille Nakaan 10.5., 9.6. ja 9.7.1993 ja pyysi tältä tietoja. Huguet vastasi kantajalle 16.7.1993 päivätyllä, ITERin viralliselle kirjepaperille laaditulla kirjeellä ja ilmoitti, että hallinnolliseksi avustajaksi Nakaan oli päätetty nimittää amerikkalainen hakija.

Kantaja lähetti pääosasto XII:sta kirjeet 9.6., 30.6. ja 2.8.1993 esittääkseen huomautuksiaan ja todetakseen huolestumisensa kyseisen paikan täyttämistä koskevasta menettelystä. Hän ei saanut mitään vastausta ennen oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn aloittamista.

Kantaja teki 10.9.1993 Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänähenkilöstösäännöt) 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen, jolla hän riitautti päätöksen olla hyväksymättä häntä kilpailuun KOM/R5043/93, mikä annettiin hänelle tiedoksi 16.7.1993 päivätyllä Huguetin kirjeellä, ja vaati korvausta tällä tavoin aiheutuneesta vahingosta.

Komissio ilmoitti kantajalle 13.9.1993 päivätyllä kirjeellä, että kilpailu KOM/R5043/93 oli yhä meneillään ja että kantajalle ilmoitettaisiin menettelyn kulusta.

Huguet esitti 27.9.1993 päivätyllä kujeella pääosasto XII:lle näkemyksensä kantajan valituksesta. Samana päivänä Huguet ilmoitti Maisonnierille, että Nakassa sijaitsevan ITERin yhteisen rakennushankkeen hallintovirkamieheksi oli valittu amerikkalainen hakija ja ettei paikkaan voitu enää palkata eurooppalaista hakijaa.

Komission virkamies ilmoitti asiasta kantajalle 18.11.1993 suullisesti yksikköjen välisessä kokouksessa.

Komissio peruutti 22.11.1993 avointa virkaa koskevan ilmoituksen KOM/R5043/93.

Kantaja lähetti 18.11.1993 pidetyn kokouksenjälkeen komissiolle 8.12.1993 kirjeen, jossa hän antoi lisätietoja valituksensa tueksi. Komissio ilmoitti kantajalle 15.12.1993, että koska vuoden lopussa oli pyhäpäiviä ja jotta henkilöstösäännöissä säädettyjä määräaikoja pystyttäisiin noudattamaan, oli kantajan valitukseen valmisteltu vastausluonnos jo ennen 8.12.1993 päivätyn kirjeen saapumista.

Komissio hylkäsi kantajan valituksen 17.12.1993 tehdyllä päätöksellä, joka annettiin tälle tiedoksi 14.1.1993 päivätyllä kirjeellä, jonka kantaja kuittasi vastaanotetuksi 7.2.1994.

Tutkittavaksi ottaminen

Kumoamista koskevan vaatimuksen tutkittavaksi ottaminen

Euratomin perustamissopimuksen 152 artiklaa, jossa annetaan yhteisöjen tuomioistuimelle toimivalta ratkaista yhteisön ja sen henkilöstön väliset riidat henkilöstösäännöissä määrätyin tai palvelussuhteen ehdoista johtuvin rajoituksin ja edellytyksin, on tulkittava siten, että sitä ei sovelleta ainoastaan niihin henkilöihin, jotka ovat virkamiehiä tai muita kuin paikallisia toimihenkilöitä, vaan myös niihin, jotka vaativat tällaista asemaa (56 kohta).

Euratomin perustamissopimuksen 152 artiklan määräyksiä sovelletaan sellaiseen kanteeseen, jolla kantaja vaatii yhteisöjen toimihenkilön asemaa ITERissä, josta on määrätty sellaisella kansainvälisellä sopimuksella, jossa yhteisö on sopimuspuolena, jos kanne koskee nimitysmenettelyn ensimmäistä vaihetta, jonka tarkoituksena on, että ITERin osapuolet esittävät päteviä hakijoita sen tahon, eli ITERin johtajan, käyttöön, joka on virallisesti toimivaltainen lausumaan näistä hakemuksista. Yhteisöjen tuomioistuimilla on toimivalta lausua alustavasta valintavaiheesta, jos siihen liittyy yhteisöjen tekemä virhe, joka koskee esimerkiksi sitä, että on virheellisesti katsotat, ettei sisäistä hakijaa voida kelpuuttaa, ja jos tästä syystä on päätetty virheellisesti olla toimittamatta tämän hakemusta ITERin johtajalle. Yhteisöjen tuomioistuimilla ei sitä vastoin ole toimivaltaa lausua nimitysmenettelyn toisesta vaiheesta, jossa ITERin johtaja täysin itsenäisesti valitsee sopimuspuolten esittämien hakijoiden joukosta toimeen nimitettävän henkilön. Koska ITER on yhteisöstä erillinen kansainvälisoikeudellinen elin, yhteisöllä ei ole toimivaltaa puuttua kyseiseen päätökseen. Laillisuusvalvonnan ulottaminen tähän valintaan tarkoittaisi muiden sopimuspuolten kuin yhteisöjen esittämien hakijoiden ansioiden arviointia, mikä ylittäisi selvästi yhteisöjen tuomioistuinten toimivallan (57-62 kohta).

Viittaukset: Yhdistetyt asiat 271/83. 15/84. 36/84. 113/84, 158/84. 203/84 ja 13/85. Ainsworth ym. v. komissio ja neuvosto, 15.1.1987. Kok. 1987, s. 167, 11 ja 12 kohta; asia T-177/94, Altmann ym. v. komissio, 16.12.1994, Kok. 1994, s. II-1245, 35 kohta; yhdistetyt asiat T-177/94 ja T-377/94, Altmann ym. v. komissio, 12.12.1996, Kok. 1996, s. II-2041, 81 kohta.

Toiseksi henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdassa ja 91 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu henkilölle vastainen toimenpide on välttämätön edellytys sille, että virkamiesten tai muun henkilöstön toimielimiä vastaan nostamat kanteet voidaan ottaa tutkittaviksi. Kannekelpoisia toimia ovat ainoastaan sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin suoraan ja välittömästi, muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi. Tällaisten toimien on oltava nimittävän viranomaisen tekemiä ja lopullisia (63 kohta).

Viittaukset: Asia T-34/91, Whitehead v. komissio, 11.5.1992, Kok. 1992, s. II-1723,21 kohta; asia T-20/92, Moat v. komissio, 13.7.1993, Kok. 1993, s. II-799, 39 kohta; asia T-586/93; Kotzonisv. talous- ja sosiaalikomitea, 22.3.1995, Kok. 1995, s. II-665,28 kohta; asia T-26/96, Lopes v. yhteisöjen tuomioistuin, 25.10.1996, Kok. H. 1996, s. II-1357, 19 kohta; asia T-196/95, H v. komissio, 3.6.1997, Kok. H. 1997, s. II-403, 44 ja 45 kohta.

Tätä edellytystä ei täytä sellainen kirje, joka on lähetetty ITERin avointa paikkaa hakeneelle henkilölle, ja jossa ilmoitetaan, ettei tämän hakemusta ole hyväksytty, jos kirjeen on lähettänyt henkilö, jolla ei ole virallista toimivaltaa lausua hakemuksesta ja jos kirjeen laatija ei myöskään ilmoita toimivansa kyseisen viranomaisen nimissä ja sen lukuun. Tällaista kirjettä ei voida objektiivisesti pitää kyseisen viranomaisen lopullisena päätöksenä, eikä se voi vaikuttaa suoraan ja välittömästi kantajan oikeudelliseen asemaan tai henkilöstösääntöihin perustuvaan asemaan (64-69 kohta).

Viittaukset: Asia 8/56, ALMA v. korkea viranomainen, 10.12.1957, Kok. 1957, s. 179, erityisesti s. 191; asia C-388/93, PIA HiFi v. komissio, 7.2.1994, Kok. 1994, s. I-387, 10 kohta.

Edellä esitetyn perusteella kanne on jätettävä tutkimatta siltä osin kuin se koskee Huguetin kantajalle 16.7.1993 osoittamaa kirjettä. Se on samoin jätettävä tutkimatta siltä osin kuin se koskee ITERin johtajan sen päätöksen kumoamista, jolla hylättiin kantajan hakemus, ja josta ilmoitettiin 16.7.1993 päivätyllä kirjeellä (71-83 kohta).

Vahingonkorvausvaatimuksen tutkittavaksi ottaminen

Siitä, että kantajaa ei nimitetty kyseiseen paikkaan, johtuvan vahingonkorvausvaatimuksen tutkittavaksi ottaminen

Jos kumoamisvaatimus ja vahingonkorvausvaatimus ovat läheisessä yhteydessä toisiinsa, kumoamisvaatimuksen tutkimatta jättäminen aiheuttaa myös vahingonkorvausvaatimuksen tutkimatta jättämisen. Esillä olevassa asiassa siitä, että kantajaa ei nimitetty kyseiseen paikkaan, johtuva vahingonkorvausvaatimus on läheisessä yhteydessä kumoamista koskevaan vaatimukseen. Koska kumoamisvaatimus on jätetty tutkimatta, on myös vahingonkorvausvaatimuksen osalta toimittava samoin (89 ja 90 kohta).

Viittaukset: Asia 4/67, Collignon v. komissio, 12.12.1967, Kok. 1967, s. 469; asia 346/87, Bossi v. komissio, 14.2.1989, Kok. 1989, s. 303, 31 kohta; asia T-27/90, Latham v. komissio, 24.1.1991, Kok. 1991, s. II-35, 38-40 kohta; era. asia Moat v. komissio, 46 kohta; asia T-82/91, Latham v. komissio, 9.2.1994, Kok. H. 1994, s. II-61, 34-36 kohta; em. asia Lopes v. yhteisöjen tuomioistuin, 46 kohta.

Siitä, että kantajasta on esitetty loukkaavia väitteitä, johtuvan vahingonkorvausvaatimuksen tutkittavaksi ottaminen

Vain silloin, kun kumoamiskanne ja vahingonkorvausvaatimus liittyvät läheisesti toisiinsa, vahingonkorvausvaatimus voidaan ottaa tutkittavaksi kumoamiskanteen yhteydessä, ilman että sitä edeltäisi välttämättä sekä nimittävälle viranomaiselle osoitettu vaatimus vahingon korvaamiseksi että valitus, jossa riitautetaan tällaisen vaatimuksen epäsuoraan tai nimenomaisesti hylkäävän päätöksen perusteltavuus. Sitä vastoin silloin, kun vahinko ei johdu kumottavaksi vaaditusta toimesta, vaan hallinnon useista virheistä ja laiminlyönneistä, oikeudenkäyntiä edeltävä menettely on välttämättä aloitettava nimittävälle viranomaiselle osoitetulla vaatimuksella vahingon korvaamiseksi. Kantajasta esitettyjä loukkaavia huhuja koskeva vahingonkorvausvaatimus ei liity kumoamiskanteeseen. Koska kantaja ei ole noudattanut tätä kaksivaiheista menettelyä, loukkaavia huhuja koskeva vahingonkorvausvaatimus on jätettävä tutkimatta (98 ja 99 kohta).

Viittaukset: Asia T-500/93, Y v. yhteisöjen tuomioistuin, 28.6.1996, Kok. H. 1996, s. II-977, 66 kohta.

Ratkaisu:

Kanne jätetään tutkimatta.