ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Unionin tuomioistuimen määräys (kahdeksas jaosto) 30.9.2022 – ĒDIENS & KM.LV

(asia C-592/21)

(Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Julkiset hankinnat – Direktiivi 2014/24/EU – Menettelyn kulku – Osallistujien valinta – Valintaperusteet – Tekninen ja ammatillinen pätevyys – 58 artiklan 4 kohta – Todistuskeinot – Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja – 59 artikla – Muiden yksiköiden voimavarojen hyväksi käyttäminen – 63 artiklan 1 kohta – Talouden toimijoiden ryhmittymä – Ammatillista kokemusta koskeva vaatimus on ryhmittymän sen jäsenen täytettävä, jonka on suoritettava tätä kokemusta edellyttävät tehtävät, jos ryhmittymä valitaan sopimuspuoleksi – Vaatimus, jota ei ole asetettu hankinta-asiakirjoissa – Avoimen yhtiön yhtiöjärjestykseen sisältyvä yhteisvastuujärjestelmä ei vaikuta asiaan)

1. Ennakkoratkaisukysymykset – Vastaus, josta ei ole perusteltua epäilystä – Vastaus, joka on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä – Työjärjestyksen 99 artiklan soveltaminen (Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla) (ks. 18 ja 19 kohta)

2. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt – Direktiivi 2014/24 – Tarjouskilpailun ratkaiseminen – Laadulliset valintaperusteet – Tekniset ja ammatilliset voimavarat – Mahdollisuus käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja – Edellytykset – Työkokemus – Edellytyksen täyttämistä vaaditaan vain siltä taloudellisen ryhmittymän jäseneltä, jonka on suoritettava tätä kokemusta edellyttävät tehtävät – Hyväksyttävyys (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24 58 artiklan 4 kohta, 59 artikla ja 63 artiklan 1 kohdan toinen alakohta) (ks. 25–29 ja 34 kohta sekä määräysosa)

3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt – Direktiivi 2014/24 – Tarjouskilpailun ratkaiseminen – Laadulliset valintaperusteet – Tekniset ja ammatilliset voimavarat – Mahdollisuus käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja – Edellytykset – Täsmennysten puuttuminen hankinta-asiakirjoissa – Vaikutus (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24 19 artiklan 2 kohdan toinen alakohta) (ks. 30 ja 31 kohta)

Ratkaisu

Julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU 63 artiklan 1 kohtaa, luettuna yhdessä sen 59 artiklan kanssa,

on tulkittava siten, että

jos osoitetaan, että mikäli julkisen hankinnan sopimuspuoleksi valitaan talouden toimijoiden ryhmittymä, kokemusta edellyttävät toiminnot annetaan vain ryhmittymän yhden jäsenen suoritettaviksi, tarjoajana oleva ryhmittymä voi vedota ainoastaan ryhmittymän kyseisen jäsenen kokemukseen osoittaakseen täyttävänsä vaatimuksen, jonka hankintaviranomainen on asettanut kyseisen direktiivin 58 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja näin on siinäkin tapauksessa, ettei hankinta-asiakirjoissa nimenomaisesti edellytetä, että talouden toimijoiden ryhmittymän jäsenten on kunkin erikseen täytettävä tämä vaatimus.
Unionin tuomioistuimen määräys (kymmenes jaosto) 31.5.2022 – M.M.

(asia C-783/21)

(Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 53 artiklan 2 kohta – SEUT 267 artikla – Ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa ei ole vireillä oikeusriitaa – Ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvä puuttuminen)

Ennakkoratkaisukysymykset – Unionin tuomioistuimen toimivalta – Rajat – Yleiset tai hypoteettiset kysymykset – Tulkkauspalvelut, jotka on tarjottu ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen päätökseen saattamassa rikosoikeudellisessa menettelyssä – Kysymykset, jotka on esitetty liitännäisessä menettelyssä, joka on aloitettu nämä palvelut tarjonneen tulkin palkkioiden maksua koskevan vaatimuksen perusteella – Ennakkoratkaisupyynnön esittäneessä tuomioistuimessa ei ole vireillä oikeusriitaa – Tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvä puuttuminen

(SEUT 267 artikla)

(ks. 17–24 kohta)

Ratkaisu

Tribunale di Firenzen (Firenzen alioikeus, Italia) 11.11.2021 tekemällään päätöksellä esittämän ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen edellytykset puuttuvat selvästi.
5.

Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Tosiseikkojen ja selvitysaineiston virheellinen arviointi – Tutkimatta jättäminen – Unionin tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu tosiseikkojen ja selvitysaineiston arviointi, paitsi jos ne on otettu huomioon vääristyneellä tavalla – Selvitysaineiston vääristämistä koskeva valitusperuste – Seikat, jotka on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, on ilmoitettava täsmällisesti, ja tähän vääristämiseen johtaneet analyysivirheet on osoitettava – Selvitysaineiston vääristämisen on käytävä selvästi ilmi asiakirja-aineistosta (SEUT 256 artiklan 1 kohdan toinen alakohta; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäinen kohta) (ks. 51 ja 52 kohta)
8

Välitoimista päättävä tuomari voi näin ollen määrätä välitoimista vain, jos on selvitetty, että niistä määrääminen ilmeisesti on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti perusteltua (fumus boni juris) ja että ne ovat kiireellisiä siinä mielessä, että kantajan etuja koskevan vakavan ja korjaamattoman vahingon välttämiseksi on tarpeen, että näistä toimista määrätään ja niiden vaikutukset alkavat jo ennen kuin pääasiassa annetaan ratkaisu. Välitoimista päättävän tuomarin on myös tarvittaessa punnittava kaikkia kysymyksessä olevia intressejä. Nämä edellytykset ovat kumulatiivisia, joten välitoimia koskeva hakemus on hylättävä, jos jokin niistä ei täyty (määräys 8.4.2020, komissio v. Puola, C‑791/19 R, EU:C:2020:277, 51 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
22

Toiseksi on muistutettava, että unionin tuomioistuin totesi 13.9.2018 antamansa tuomion Starman (C‑332/17, EU:C:2018:721) 33 kohdassa, että direktiivin 2011/83 21 artiklan ensimmäistä kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että jos elinkeinonharjoittaja on antanut kaikkien asiakkaidensa käyttöön yhden tai useamman lyhytnumeron, joka on hinnaltaan perushintaa korkeampi, kyseisen elinkeinonharjoittajan kanssa sopimuksen tehneet kuluttajat maksavat perushintaa korkeamman hinnan, kun he ottavat mainittuun elinkeinonharjoittajaan yhteyttä puhelimitse sopimukseen liittyvissä asioissa.
2)

Direktiivin 2002/20, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/140, 12 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että se ei ole esteenä jäsenvaltion säännöstölle, jonka mukaan yhtäältä kyseisessä säännöksessä tarkoitettu vuosikatsaus julkaistaan sen varainhoitovuoden päättymisen jälkeen, jonka aikana hallinnolliset maksut on peritty, ja toisaalta asianmukaiset tarkistukset tehdään sellaisen varainhoitovuoden aikana, joka ei seuraa välittömästi sitä varainhoitovuotta, jonka aikana maksut on peritty.
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 5.10.2010 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 861/2010, olevaa yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että epäjalosta metallista valmistetut verhotangot kuuluvat alanimikkeeseen 83024190, paitsi jos nämä verhotangot ovat profiiliputkia, putkia tai tankoja, jotka on ainoastaan leikattu määrämittaisiksi, mikä on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiana selvittää voidakseen suorittaa itse pääasiassa kyseessä olevien tavaroiden tariffiluokittelun unionin tuomioistuimen vastauksena tähän kysymykseen esittämien seikkojen perusteella.
34

Näin ollen on niin, että koska unionin oikeudessa ei määritetä erilaisia tähän liittyviä yleisiä etuja, kuten vapaaehtoistyön arvoa, turvautuminen suorahankintaan tekemällä sopimus ei ole perusteltua. Näin on nyt käsiteltävässä asiassa, koska Croce Verde väittää, että se on ainoa Veneton alueella hyväksytty subjekti, jolla on julkisen yksikön asema, mikä sulkee pois kaiken kilpailun ja vertailun pääasiassa kyseessä olevan palvelun tarjoamisesta kiinnostuneiden mahdollisten toimijoiden välillä. Sen sijaan Croce Verdellä on muiden vapaaehtoisjärjestöjen, jotka on mainittu alueellisen lain nro 26/2012 4 §:ssä tarkoitetussa alueellisessa luettelossa, tavoin taloudellisena toimijana täysimääräinen oikeus osallistua riidanalaiseen tarjouspyyntömenettelyyn ja se voisi siten vedota tässä yhteydessä tarjouksensa edullisuuteen.
17

Valituslupahakemuksessa on näin ollen joka tapauksessa selostettava selkeästi ja täsmällisesti valituksen perusteena olevat valitusperusteet, ja siinä on mainittava samoin selkeästi ja täsmällisesti kunkin valitusperusteen esiin tuoma oikeuskysymys ja täsmennettävä, onko kysymys tärkeä unionin oikeuden yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden tai kehityksen kannalta, ja selostettava erikseen syyt, joiden vuoksi kyseinen kysymys on tärkeä esitetyn perusteen kannalta. Valitusperusteista on todettava erityisesti, että valituslupahakemuksessa on täsmennettävä unionin oikeuden säännös tai oikeuskäytäntö, jota valituksenalaisessa tuomiossa on rikottu, ja esitettävä lyhyesti, millä tavoin unionin yleisen tuomioistuimen väitetään tehneen oikeudellisen virheen, ja osoitettava, millä tavoin tämä virhe on vaikuttanut valituksenalaisen tuomion lopputulokseen (määräys 10.10.2019, KID-Systeme v. EUIPO, C‑577/19 P, ei julkaistu, EU:C:2019:854, 13 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Kun oikeudellinen virhe, johon vedotaan, johtuu oikeuskäytännön rikkomisesta, valituslupahakemuksessa on selostettava lyhyesti mutta selvästi ja täsmällisesti ensiksi ristiriita, johon hän vetoaa, ja yksilöitävä ensiksi väitetty ristiriita mainitsemalla sekä muutoksenhaun kohteena olevan tuomion tai määräyksen riitautetut kohdat että ne unionin tuomioistuimen ratkaisun kohdat, joita ei ole otettu huomioon, ja toiseksi ne konkreettiset syyt, joiden vuoksi kyseinen ristiriita tuo esiin unionin oikeuden yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden tai kehityksen kannalta tärkeän kysymyksen (ks. tältä osin määräys 7.10.2019, L’Oréal v. EUIPO, C‑586/19 P, ei julkaistu, EU:C:2019:845, 16 kohta).
Unionin tuomioistuimen määräys (kuudes jaosto) 11.9.2019 – Comprojecto-Projectos e Construções ym. vastaan Portugali

(asia C-98/19 P)

(Muutoksenhaku – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 181 artikla – Valitusperusteet, jotka eivät täytä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 169 artiklan 1 kohdan vaatimuksia – Valitus, joka on osittain jätettävä tutkimatta – Kanne, jonka luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on nostanut jäsenvaltiota vastaan – Valitus, joka on osittain selvästi perusteeton – Valitus, joka on tehty unionin yleisen tuomioistuimen kirjaajan tiedotteesta – Valitus, joka on osittain jätettävä tutkimatta)

1. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Valitusperusteet, joiden tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai jotka ovat selvästi perusteettomia – Hylkääminen milloin tahansa perustellulla määräyksellä ilman suullista käsittelyä (Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 181 artikla) (ks. 9 kohta)

2. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Vaatimukset, joilla ei pyritä valituksenalaisen tuomion tuomiolauselman kumoamiseen kokonaan tai osittain – Tutkimatta jättäminen (Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklan ensimmäinen kohta; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 169 artiklan 1 kohta) (ks. 14–17 kohta)

3. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Unionin yleisen tuomioistuimen perustelujen tiettyä kohtaa ei ole täsmällisesti arvosteltu eikä valituksen tueksi ole esitetty oikeudellisia perusteita – Tutkimatta jättäminen (SEUT 256 artikla; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 ensimmäinen kohta; unionin tuomioistuimen työjärjestys 168 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 169 artiklan 2 kohta) (ks. 18 kohta)

4. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Riittämättömät tai ristiriitaiset perustelut – Tutkittavaksi ottaminen – Perusteluvelvollisuuden laajuus – Unionin tuomioistuimen harjoittaman valvonnan laajuus unionin yleisen tuomioistuimen tuomioihin nähden (SEUT 256 artikla; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 ensimmäinen kohta) (ks. 24 ja 26–29 kohta)

5. Tuomioistuinmenettely – Kumoamiskanne tai vahingonkorvauskanne, jonka luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on nostanut jäsenvaltiota vastaan – Unionin yleisen tuomioistuimen toimivallan selvä puuttuminen – Tutkimatta jättäminen (SEUT 256, SEUT 263, SEUT 268 artikla ja SEUT 340 kolmas ja neljäs kohta) (ks. 25 kohta)

6. Muutoksenhaku – Oikeussuojaintressi – Edellytys – Valitus, joka voi tuottaa valittajalle etua – Ei ole (SEUT 256 artikla; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artikla) (ks. 34–37 kohta)

Ratkaisu

1) Valitus hylätään, koska sen tutkittavaksi ottamisen edellytykset osittain selvästi puuttuvat ja koska se on osittain selvästi perusteeton.
2.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Kyseessä olevien tavaramerkkien samankaltaisuus – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 7 kohta)
2.

Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Tosiseikkojen ja selvitysaineiston virheellinen arviointi – Tutkimatta jättäminen – Unionin tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu tosiseikkojen selvitysaineiston arviointi, paitsi jos ne on otettu huomioon vääristyneellä tavalla – Valitusperuste, joka koskee tosiseikkojen ottamista huomioon vääristyneellä tavalla – Seikat, jotka on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, on ilmoitettava täsmällisesti, ja tähän vääristämiseen johtaneet analyysivirheet on osoitettava (SEUT 256 artiklan 1 kohdan toinen alakohta; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäinen kohta) (ks. 4 kohta)
34

Edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että asetusta N:o 261/2004 ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että matkustajilta, joiden lento on saapunut määräpaikkaansa vähintään kolme tuntia myöhässä ja joilla on vahvistettu varaus kyseiselle lennolle, ei voida evätä korvausta kyseisen asetuksen nojalla yksinomaan sillä perusteella, että kun he tekivät korvaushakemuksensa, he eivät – erityisesti tarkastuskortin esittämällä – näyttäneet toteen, että he olivat ilmoittautuneet kyseisen lennon lähtöselvitykseen, ellei osoiteta, että kyseisiä matkustajia ei kuljetettu asianomaisella viivästyneellä lennolla, mikä kansallisen tuomioistuimen on selvitettävä.
21

On huomautettava, että tuomareiden riippumattomuuden vaatimus on osa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan perusoikeuden keskeistä sisältöä, ja kyseisellä oikeudella on ensisijainen merkitys sen takaajana, että suojataan kaikkia niitä oikeuksia, joita yksityisillä on unionin oikeuden nojalla, ja että turvataan ne jäsenvaltioille yhteiset arvot, jotka on vahvistettu SEU 2 artiklassa ja joihin kuuluu muun muassa oikeusvaltiota koskeva arvo (tuomio 25.7.2018, Minister for Justice and Equality (Tuomioistuinjärjestelmän puutteet), C‑216/18 PPU, EU:C:2018:586, 48 kohta).
55

Kaikkien näiden seikkojen perusteella kysymyksiin on vastattava, että direktiivejä 2008/115 ja 2013/32 on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että kolmannen maan kansalainen, jonka kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen toimivaltainen hallintoviranomainen on hylännyt ensimmäisessä asteessa ilmeisen perusteettomana, otetaan säilöön hänen maasta poistamisekseen, kun hänellä on direktiivin 2013/32 46 artiklan 6 ja 8 kohdan nojalla laillinen oikeus jäädä jäsenvaltion alueelle siihen saakka, kunnes ratkaistaan hänen muutoksenhakunsa, joka koskee oikeutta jäädä kyseiselle alueelle odotettaessa siihen päätökseen kohdistetun muutoksenhaun tulosta, jolla hänen kansainvälistä suojelua koskeva hakemuksensa on hylätty.
Unionin tuomioistuimen määräys (kuudes jaosto) 21.1.2020 – Kanadan valtio

(asia C-613/18) ( 1 )

(Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Kolmansiin maihin suuntautuviin tai kolmansista maista tuleviin pääomanliikkeisiin kohdistuvat rajoitukset – Välitön verotus – Yhteisövero – Portugalissa asuvien yhteisöjen jakamat voitot – Veropohjan alentaminen)

Pääomien ja maksujen vapaa liikkuvuus – Rajoitukset – Verolainsäädäntö – Osinkojen verotus – Kansallista lainsäädäntöä, jonka nojalla niin maassa asuville verovelvollisille kuin ulkomailla asuville verovelvollisille jaetuista osingoista on pidätettävä osinkovero lähdeverona ja jossa säädetään veropohjan alentamisesta ainoastaan maassa asuvien verovelvollisten hyväksi, ei voida hyväksyä – Oikeuttamisperusteet – Ei ole – Toisen jäsenvaltion kanssa tehty kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva sopimus – Vaikutus – Asian arvioimisen kuuluminen kansalliselle tuomioistuimelle

(SEUT 63 ja SEUT 65 artikla)

(ks. 28–37 kohta ja määräysosa)

Ratkaisu

SEUT 63 ja SEUT 65 artiklaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jonka nojalla kotimaassa asuvan yhtiön jakamista osingoista kannetaan vero, jonka tosiasiallinen verokanta on silloin, kun osingot maksetaan kolmannessa maassa asuvalle oikeushenkilölle, joka ei harjoita päätoimisesti kaupallista tai teollisuus- taikka maataloustoimintaa, korkeampi kuin silloin, kun tällaiset osingot maksetaan tällaiselle maassa asuvalle oikeushenkilölle. Toisin on vain, jos Kanadan ja Portugalin tasavallan välisen kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veronkierron estämiseksi tuloverojen alalla tehdyn sopimuksen, joka allekirjoitettiin 14.6.1999, soveltaminen mahdollistaa kyseisen jäsenvaltion lainsäädännöstä johtuvan erilaisen kohtelun vaikutusten täydellisen neutraloinnin, mikä on kansallisen tuomioistuimen tehtävänä selvittää.

( 1 ) EUVL C 445, 10.12.2018.
Asia C-619/18

Euroopan komissio

vastaan

Puolan tasavalta

Nopeutettu menettely

Tiivistelmä – Unionin tuomioistuimen presidentin määräys 15.11.2018

Tuomioistuinmenettely – Nopeutettu menettely – Edellytykset – Nopeutetun käsittelyn oikeuttavat seikat – Epäilyt jäsenvaltion ylimmän tuomioistuimen riippumattomuudesta – Kyseistä menettelyä voidaan soveltaa

(SEU 2 artikla; SEUT 267 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 133 artiklan 1 kohta)

Sellaisen nopeutettua menettelyä koskevan pyynnön yhteydessä, joka on tehty nostettaessa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen toteamista koskeva kanne niiden epäilyjen vuoksi, joita komissiolla on jäsenvaltion ylimmän oikeusasteen kyvystä sinällään antaa sen iän alentamista, jossa mainitun tuomioistuimen jäsenet siirtyvät eläkkeelle, ja niitä edellytyksiä, joilla mainitut tuomarit voivat mahdollisesti kyseisen iän ylitettyään saada luvan hoitaa edelleen tehtäviään, koskevien lainsäädäntömuutosten johdosta edelleen ratkaisuja kunnioittaen jokaisella yksityisellä olevaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettua perusoikeutta riippumattomaan tuomioistuimeen, tuomareiden riippumattomuuden vaatimus on osa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan perusoikeuden keskeistä sisältöä, ja kyseisellä oikeudella on ensisijainen merkitys sen takaajana, että suojataan kaikkia niitä oikeuksia, joita yksityisillä on unionin oikeuden nojalla, ja että turvataan ne jäsenvaltioille yhteiset arvot, jotka on vahvistettu SEU 2 artiklassa ja joihin kuuluu muun muassa oikeusvaltiota koskeva arvo.

Riidanalaisia kansallisia säännöksiä koskevalla epävarmuudella voi lisäksi olla myös vaikutusta sen tuomioistuinten välisen yhteistyön järjestelmän toiminnalle, jota edustaa SEUT 267 artiklan mukainen ennakkoratkaisumenettely, joka on Euroopan unionin tuomioistuinjärjestelmän, jossa kansallisten tuomioistuinten ja etenkin asiaa ylimpänä oikeusasteena käsittelevien tuomioistuinten riippumattomuus on keskeistä, kantava voima.

Edellä esitetyn perusteella sellaisella unionin tuomioistuimen vastauksella, joka annetaan mahdollisimman nopeasti, voidaan oikeusvarmuuden turvaamiseksi poistaa niin unionin kuin asianomaisen jäsenvaltion intressin mukaisesti epävarmuudet, jotka koskevat unionin oikeuden perustavanlaatuisia kysymyksiä ja jotka liittyvät etenkin mahdolliseen puuttumiseen tiettyihin unionin oikeudessa taattuihin perusoikeuksiin ja vaikutuksiin, joita kyseisen oikeuden tulkinnalla voi olla mainitun jäsenvaltion ylimmän tuomioistuimen itse kokoonpanon ja toimintaedellytysten osalta.

(ks. 19–22 ja 25 kohta)
4

Direktiivin 2014/24 58 artiklan, jonka otsikko on ”Valintaperusteet”, 4 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Teknisen ja ammatillisen pätevyyden osalta hankintaviranomaiset voivat asettaa vaatimuksia, joilla varmistetaan, että talouden toimijoilla on tarvittavat henkilöstö- ja tekniset voimavarat ja kokemusta hankintasopimuksen toteuttamiseksi asianmukaisia laatuvaatimuksia noudattaen. Hankintaviranomaiset voivat vaatia erityisesti, että talouden toimijoilla on riittävästi kokemusta, mikä on osoitettava viittaamalla tarpeen mukaan aikaisemmin toteutettuihin sopimuksiin. Hankintaviranomainen voi olettaa, että talouden toimijalla ei ole vaadittua ammatillista pätevyyttä, jos hankintaviranomainen on todennut, että talouden toimijalla on eturistiriitoja, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti hankintasopimuksen toteuttamiseen. Hankintamenettelyissä, joiden kohteena on kokoonpano- tai asennustoimia edellyttäviä tavaroita, palveluja tai rakennusurakoita, talouden toimijoiden ammatillinen pätevyys palvelujen suorittamiseksi taikka asennustoimien tai rakennusurakan toteuttamiseksi voidaan arvioida niiden ammattitaidon, tehokkuuden, kokemuksen ja luotettavuuden osalta.”
Unionin tuomioistuimen määräys (kuudes jaosto) 30.5.2018 – Yanchev

(asia C-481/17) ( 1 )

(Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Euroopan komission hyväksymä tukijärjestelmä – Maatalousalan investointituet – Verovapautus – Vapauttaminen yhteisöverosta – Edellytykset – Kieltäytyminen myöntämästä yksittäistä tukea tämän tukiohjelman nojalla)

1. Ennakkoratkaisukysymykset–Vastaus, joka on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä–Työjärjestyksen 99 artiklan soveltaminen (SEUT 267 artikla; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla) (ks. 19 kohta)

2. Valtiontuki–Komission hyväksymä yleinen tukijärjestelmä–Maatalousalan investointituet–Vapauttaminen yhteisöverosta–Kansallinen säännöstö, jonka mukaan tukea ei voida myöntää verovelvolliselle, jolla on velkoja valtioon nähden, on sallittu (SEUT 108 artiklan 3 kohta) (ks. 22 ja 24 kohta sekä määräysosa)

Ratkaisu

EUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisten valtiontukien myöntämisestä ja Bulgarian tasavallan maatiloilla tehtäville investoinneille yhteisöverosta vapauttamisen muodossa myöntämän valtiontuen nro N 546/2010 hyväksymisestä 11.2.2011 tehtyä komission päätöstä C(2011) 863 on tulkittava siten, että se ei ole esteenä sille, että jäsenvaltio kieltäytyy myöntämästä tukea tämän järjestelmän nojalla sillä perusteella, että hakija ei täytä kansallisessa oikeudessa olevaa edellytystä, jonka mukaan tukea ei voida myöntää verovelvolliselle, jolla on velkoja valtioon nähden ja että näin on siitä huolimatta, että edellä mainitussa päätöksessä ei mainita nimenomaisesti sellaista edellytystä.

( 1 ) EUVL C 369, 30.10.2017.
1)

Kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5.4.1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY 4 artiklan 2 kohtaa on tulkittava niin, että mainitussa säännöksessä tarkoitetun ”sopimuksen pääkohteen” käsitteen alaan on katsottava kuuluvan sellaisen elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen ulkomaan valuutassa tehtyyn luottosopimukseen, josta ei ole neuvoteltu erikseen, sisällytetyn sopimusehdon, jollaisesta on kyse pääasiassa ja jonka mukaan mainittu luotto on maksettava takaisin kyseisessä samassa valuutassa, koska mainitulla ehdolla vahvistetaan kyseiselle sopimukselle olennainen suoritus.