ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
28

Kolmanneksi on niin, että kantajan nostamassa kanteessa nojaudutaan neljään kanneperusteeseen. Ensimmäisen kanneperusteen otsikko on ”Erityisesti: 17.5.2013 tehty ECHAn päätös nro SME(2013) 1328, joka on vahvistettu viimeksi 24.7.2013 päivätyllä ECHAn toimenpiteellä, jonka viitenumero on SME(2013) 2950; ECHAn 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040807, 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040817 ja 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040824 sekä etenkin ECHAn 23.5.2013 [sähköpostitse] lähettämä tiedote: lainvastaisuus sen vuoksi, että [ECHAlla] ei ole ollut toimivaltaa tai kyseistä toimivaltaa käytettiin väärin tai se ylitettiin tehtäessä 17.5.2013 ECHAn päätöstä nro SME(2013) 1328.” Toisen kanneperusteen sanamuoto on seuraava: ”Erityisesti 17.5.2013 tehty ECHAn päätös nro SME(2013) 1328, joka on vahvistettu viimeksi 24.7.2013 päivätyllä ECHAn toimenpiteellä, jonka viitenumero on SME(2013) 2950; ECHAn 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040807, 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040817 ja 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040824 sekä etenkin ECHAn 23.5.2013 [sähköpostitse] lähettämä tiedote: lainvastaisuus komission suositukseen (2003/361/EY) sisältyvien pk-yritysten koon määrittämistä koskevien perusteiden epäasianmukaisen ja virheellisen soveltamisen vuoksi, suhteellisuusperiaatteen loukkaaminen.” Kolmas kanneperuste kuuluu seuraavasti: ”Erityisesti 17.5.2013 tehty ECHAn päätös nro SME(2013) 1328, joka on vahvistettu viimeksi 24.7.2013 päivätyllä ECHAn toimenpiteellä, jonka viitenumero on SME(2013) 2950; ECHAn 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040807, 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040817 ja 21.5.2013 päivätty lasku nro 10040824 sekä etenkin ECHAn 23.5.2013 [sähköpostitse] lähettämä tiedote: lainvastaisuus sen vuoksi, että pääjohtajalla ei ole ollut toimivaltaa ja hän on käyttänyt toimivaltaa väärin allekirjoittaessaan 17.5.2013 tehdyn ECHAn päätöksen nro SME(2013) 1328.” Neljännen kanneperusteen otsikko on seuraava: ”Erityisesti päätös MB/D/29/2010 ja päätös MB/21/2012/D: lainvastaisuus sen vuoksi, että ECHA on ylittänyt toimivaltansa, sillä ei ole ollut toimivaltaa tai se on käyttänyt toimivaltaansa väärin tehdessään mainitut päätökset sekä – – SEU 5 artiklassa vahvistetun annetun toimivallan periaatteen loukkaaminen siltä osin kuin ECHA on tehnyt päätöksen MB/D/29/2010 ja päätöksen MB/21/2012/D, jonka määrä on mainittu 21.5.2013 päivätyssä ECHAn laskussa nro 10040824.”
1

Husky of Tostock Ltd (jäljempänä tavaramerkin haltija) teki 1.4.1996 yhteisön tavaramerkistä 20.12.1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 (EYVL 1994, L 11, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna (korvattu yhteisön tavaramerkistä 26.2.2009 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 207/2009 (EUVL L 78, s. 1)), nojalla yhteisön tavaramerkin rekisteröintiä koskevan hakemuksen sisämarkkinoiden harmonisointivirastolle (tavaramerkit ja mallit) (SMHV).
60

Kantaja väittää neljänneksi, että kantelua on WL:n yhteydessä tutkinut pelkästään ilmailuhallintolaitos, jolla on eri oikeudet ja toimivalta kuin kilpailuosastolla, eikä siinä oteta huomioon unionin kilpailupolitiikan yleisiä tavoitteita. Tämä väite on kuitenkin hylättävä, koska ilmailuhallintolaitos kuului Alankomaiden kilpailuviranomaiseen ja koska tämän yhteinen kollegio on tehnyt sen NMa:n päätöksen, johon komissio nojautuu kantajan kantelun hylkäämiseksi. On näet huomautettava, että asetuksen N:o 1/2003 13 artiklan 2 kohdan säännöksissä, kuten mainitun asetuksen säännöksissä kokonaisuudessaan, viitataan ”jäsenvaltion kilpailuviranomaisiin” tekemättä eroa kyseisten viranomaisten eri yksikköjen välillä. On siis merkityksetöntä tuntea niiden ryhmien kokoonpanoa, jotka ovat tutkineet kantajan WL:ään perustuvaa kantelua, koska NMa on tutkinut kantajan kantelua kilpailuoikeuden kannalta ja koska edellä esitetystä seuraa, että NMa on voinut perustellusti nojautua WL:ään perustuvan kantelun yhteydessä tehtyyn arviointiin.
30

Jos tällaiset SMHV:n julkaisemat tiedot katsottaisiin riittäväksi todisteeksi kyseisestä tavaramerkistä, sen voimassaolosta ja sen antaman suojan laajuudesta ja jos kansainvälistä rekisteröintiä, jossa nimetään Euroopan yhteisö, kohdeltaisiin tältä osin kuten yhteisön tavaramerkkiä, seurauksena olisi sen suosituimmuuskohtelu. Koska nimittäin kaikissa väitemenettelyissä – mukaan lukien muilla kielillä kuin ne, joilla WIPO on julkaissut kansainväliset rekisteröinnit, käydyt menettelyt – aikaisemmat oikeudet osoittavien asiakirjojen on oltava saatavilla oikeudenkäyntikielellä kaikenlaisten mainittujen oikeuksien osalta, kansainvälisiä rekisteröintejä, joissa nimetään Euroopan yhteisö, kohdeltaisiin poikkeuksina suhteessa sellaisiin tapauksiin, joissa väitemenettelyn kieli on toinen SMHV:n kahdesta muusta virallisesta kielestä eli saksa tai italia. Näissä tapauksissa kyseisten tavaroiden tai palvelujen luettelo ei nimittäin olisi saatavilla oikeudenkäyntikielellä. Tällaisesta suosituimmuuskohtelusta ei kuitenkaan säädetä asetuksessa N:o 207/ 2009 tai asetuksessa N:o 2868/95.
Tällaisessa tilanteessa on kuitenkin niin, että unionin tuomioistuimilla, joiden tehtävänä on tutkia, ovatko pakotekomitean toimittaman tiivistelmän sisältämät perusteet perusteltuja tosiseikkojen kannalta, ottamalla huomioon asianomaisen henkilön mahdollisesti esittämät huomautukset ja hänen syyttömyyttään tukevat seikat sekä unionin toimivaltaisen viranomaisen näihin huomautuksiin antaman vastauksen, ei ole käytössään muita tietoja tai todisteita. On siis niin, että jos niiden on mahdoton todeta, että kyseiset perusteet ovat perusteltuja, nämä perusteet eivät voi olla perustana riidanalaiselle luetteloon merkitsemistä koskevalle päätökselle.

Kun otetaan huomioon sen yleisen edun mukaisen päämäärän perustavanlaatuinen merkitys kansainväliselle yhteisölle, joka on taistelu kaikkia keinoja käyttäen, Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan mukaisesti, kansainväliseen rauhaan ja turvallisuuteen kohdistuvia, terroriteoista aiheutuvia uhkia vastaan, sellaisten henkilöiden varojen, rahoitusomaisuuden ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen, jotka turvallisuusneuvosto tai pakotekomitea on tunnistanut Osama bin Ladenia, al-Qaida-järjestöä ja Talebanin jäseniä lähellä oleviksi henkilöiksi, ei sellaisenaan ole epäasianmukainen tai suhteeton. On kuitenkin varmistuttava, että tällaisia toimenpiteitä annettaessa asianomaisten menettelyllisiä oikeuksia ja erityisesti heidän puolustautumisoikeuksiaan on kunnioitettu.

Silloin, kun pakotekomitea on turvallisuusneuvoston merkityksellisten päätöslauselmien yhteydessä päättänyt merkitä henkilön nimen yhdistettyyn luetteloonsa, unionin toimivaltaisen viranomaisen on tällaisen päätöksen täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioiden puolesta tehtävä päätös nimen merkitsemisestä luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joiden varat ja taloudelliset resurssit on jäädytettävä, tai tällaisen merkinnän pysyttämisestä siinä pakotekomitean toimittaman perusteiden tiivistelmän perusteella. Tässä yhteydessä ainoat velvollisuudet, jotka unionin toimivaltaisella viranomaisella on, ovat velvollisuus puolustautumisoikeuksien kunnioittamiseen, esitettyjen perusteiden perusteltavuuden huolelliseen ja puolueettomaan tutkimiseen sekä niiden yksilökohtaisten, erityisten ja konkreettisten syiden, joiden perusteella henkilöön on toimivaltaisten viranomaisten mielestä kohdistettava rajoittavia toimenpiteitä, erittelemiseen perusteluissa.

(ks. 187 ja 188 kohta)
Toimen, jolla rajoittavia toimenpiteitä on kohdistettu yhteisöön, laillisuutta voidaan lähtökohtaisesti arvioida ainoastaan niiden tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen perusteella, joiden nojalla tämä toimi on annettu, eikä sellaisten seikkojen perusteella, jotka ovat tulleet neuvoston tietoon mainitun toimen antamisen jälkeen, ja näin on siitäkin huolimatta, että viimeksi mainitun näkemyksen mukaan mainituilla seikoilla voitaisiin pätevästi täydentää kyseisessä toimessa mainittuja perusteita ja ne voisivat olla osaltaan perustana toimen antamiselle.

Se, että yhteisön nimi on merkitty pätevästi sellaisten henkilöiden tai yhteisöjen luetteloon, joita rajoittavat toimenpiteet koskevat, siitä syystä, että sillä on yhteyksiä toiseen yhteisöön, jonka nimi on merkitty mainittuun luetteloon, edellyttää sitä, että luetteloon merkitsemisen ajankohtana tämän toisen yhteisön nimi on pätevästi merkitty tähän luetteloon. Koska sellaisen yhteisön, jonka nimi on pätevästi merkitty kyseessä olevaan luetteloon, omistuksessa tai määräysvallassa olevien taikka sen puolesta toimivien yhteisöjen varojen jäädyttäminen on tarpeellista tätä yhteisöä vastaan toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja sen takaamiseksi, ettei mainittuja toimenpiteitä kierretä, ja tähän soveltuvaa, mainittujen yhteisöjen nimien merkitsemistä mainittuun luetteloon ei voida enää perustella näillä tavoitteilla, jos tämän toisen yhteisön nimeä ei ole pätevästi merkitty luetteloon.

Neuvosto tekee täten oikeudellisen virheen, kun se perustaa päätöksen pysyttää yhteisön nimi sellaisten henkilöiden ja yhteisöjen luettelossa, joita rajoittavat toimenpiteet koskevat, siitä syystä, että yhteisöllä on yhteyksiä toiseen yhteisöön, jonka nimi on merkitty mainittuun luetteloon, kun viimeksi mainitun yhteisön nimen merkitseminen luetteloon poistettiin myöhemmin oikeusjärjestyksestä kumoamistuomion johdosta. Vaikka tämän toisen yhteisön nimen sellaisten henkilöiden ja yhteisöjen, joita rajoittavat toimenpiteet koskevat, luetteloon merkitsemisen vaikutukset pidettiin kumoamistuomiolla voimassa siihen asti, kunnes muutoksenhaun määräaika on päättynyt, mainittu luetteloon merkitseminen poistettiin kuitenkin oikeusjärjestyksestä taannehtivasti kyseisen määräajan päätyttyä.

(ks. 77, 79 ja 83 kohta)
6.

Kansainväliset sopimukset — Maailman kauppajärjestön perustamissopimus — Vuoden 1994 GATT-sopimus — WTO-sopimuksiin ei ole mahdollista vedota unionin toimenpiteen laillisuuden riitauttamiseksi — Poikkeukset — Unionin toimenpide, jonka tarkoituksena on ollut WTO-sopimusten täytäntöönpano tai jossa on nimenomainen ja täsmällinen viittaus WTO-sopimuksiin (Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen (vuoden 1994 polkumyyntisopimus) 6.10 ja 9.2 artikla; neuvoston asetuksen N:o 1225/2009 9 artiklan 5 kohta) (ks. 129–139 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 31, 35, 95 ja 96 kohta)
10.

Maatalous — Yhteinen maatalouspolitiikka — EMTOR:sta, maataloustukirahastosta ja maatalousrahastosta maksettava rahoitus — Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen — Menoja, jotka ovat aiheutuneet sääntöjenvastaisuuksista unionin säännöstön soveltamisessa, ei oteta vastattaviksi — Puutteiden toteaminen jäsenvaltion käyttöön ottamassa valvontajärjestelmässä — Kiinteämääräinen oikaisu 50 prosenttiin menoista — Määrä, joka sisältää sellaisiin sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä summia, joiden johdosta rahoitusta on jo oikaistu, mutta joita ei vielä ole peritty kokonaan takaisin — Ne bis in idem -periaatetta ei ole loukattu (Neuvoston asetuksen N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohta; neuvoston asetuksen N:o 1290/2005 31 ja 32 artikla) (ks. 187, 189 ja 191 kohta)
1)

Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen tapahtuvasta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta 29.5.2013 annettu neuvoston asetus (EU) N:o 502/2013 kumotaan siltä osin kuin se koskee Giant (China) Co. Ltd:tä.
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 29, 30, 47 ja 51 kohta)
3.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 41, 42 ja 70 kohta)
9.

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka — Iraniin kohdistuvat rajoittavat toimenpiteet — Ydinaseiden levittämiseen osallistuvien tai sitä tukevien henkilöiden, yhteisöjen tai elinten varojen jäädyttäminen — Velvollisuus ulottaa tämä toimenpide tällaisten yhteisöjen hallussa tai määräysvallassa oleviin yhteisöihin — Hallussa tai määräysvallassa olevan yhteisön määritteleminen — Neuvoston tapauskohtainen arviointi — Unionin oikeuden merkityksellisten säännösten soveltaminen — Neuvoston harkintavallan puuttuminen (Neuvoston päätöksen 2010/413/YUTP 20 artiklan 1 kohdan c alakohta; neuvoston päätös 2012/829/YUTP; neuvoston asetuksen N:o 267/2012 23 artiklan 2 kohdan d alakohta; neuvoston asetus N:o 1264/2012) (ks. 122–125 ja 127 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 14, 15 ja 58 kohta)
3.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Aikaisempi tavaramerkki, joka on yhteisön tavaramerkki — Rekisteröimisen epääminen, vaikka suhteellinen hylkäysperuste on olemassa ainoastaan osassa unionia (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 1 artiklan 2 kohta, 7 artiklan 2 kohta ja 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 44 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 14–17, 50 ja 55 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 22–24 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 15–18 ja 33 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 18, 39, 45 ja 46 kohta)
2.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 24–27 ja 55 kohta)
1.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 33, 34 ja 78 kohta)
Avainsanat

Oikeudenkäynnin kohde

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 19, 20 ja 85 kohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Asianomaisten tavaramerkkien samankaltaisuus – Arviointiperusteet – Tavaramerkki, joka on muodostettu asettamalla rinnakkain yksi osatekijä ja toinen tavaramerkki (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 25–27, 33, 39, 40, 53, 62 ja 63 kohta)

3. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Aikaisempien tavaramerkkien samanaikainen esiintyminen markkinoilla – Vaikutus (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 25 kohta)

4. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kuviomerkki holzmichel ja kuviomerkit Michel ja Michel POWER (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 86–93 kohta)

Oikeudenkäynnin kohde

Kohde

Kanne SMHV:n ensimmäisen valituslautakunnan 21.2.2013 tekemästä päätöksestä (asia R 1968/2011-1), joka koskee Rivella International AG:n ja Lausitzer Früchteverarbeitung GmbH:n välistä väitemenettelyä

Päätöksen päätösosa

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.

2) Lausitzer Früchteverarbeitung GmbH velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
2.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Aiempi tavaramerkki, joka on yhteisön tavaramerkki — Rekisteröinnin epääminen, kun olemassa on suhteellinen hylkäysperuste, vaikka se rajoittuu unionin yhteen osaan (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 30 kohta)
125

Tosiasiassa tässä oikeuskäytännössä vahvistetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan viimeisessä virkkeessä kielletään toimielimiä markkinatalousolosuhteissa toimivan yrityksen asemaa koskevan päätöksen tekemisen jälkeen muuttamasta alkuperäistä päätöstä sen perusteella, mikä vaikutus sillä on polkumyyntimarginaalin laskemiseen. Toimielimet voivat kuitenkin muuttaa alkuperäistä päätöstä silloin, jos on esitetty uusia todisteita tai – vaikka sellaisia uusia todisteita ei ole – tietyissä tilanteissa laillisuusperiaatteen ja hyvän hallinnon periaatteen perusteella (ks. vastaavasti tuomio 18.3.2009, Shanghai Excell M&E Enterprise ja Shanghai Adeptech Precision v. neuvosto, T‑299/05, EU:T:2009:72, 127 kohta ja tuomio 8.11.2011, Zhejiang Harmonic Hardware Products v. neuvosto, T‑274/07, ei julkaistu, EU:T:2011:639, 37–39 kohta). Joka tapauksessa on riittävää todeta, että käsiteltävässä asiassa toimielimet eivät ole muuttaneet markkinatalousolosuhteissa toimivan yrityksen asemasta tehtyä päätöstä, koska sellaista asemaa ei myönnetty koskaan osittaisen välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen kuluessa.
26

Kansalaisen, joka on tehnyt ehdotuksen kansalaisaloitteeksi, on nimittäin kyettävä ymmärtämään perusteet, joiden vuoksi komissio ei rekisteröinyt aloitetta. Komission, jolle ehdotus kansalaisaloitteeksi on jätetty, tehtävänä on arvioida ehdotus mutta myös perustella hylkäävä päätöksensä, kun otetaan huomioon päätöksen merkitys perussopimuksessa taatun oikeuden tehokkaan käyttämisen kannalta. Tämä perustuu kyseisen oikeuden itse luonteeseen, kuten asetuksen N:o 211/2011 johdanto-osan ensimmäisessä perustelukappaleessa todetaan, sillä tällä oikeudella vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa antamalla kansalaisten osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa (ks. analogisesti tuomio J v. parlamentti, edellä 22 kohta, EU:T:2012:503, 22 kohta).
74

Kuten EMA ja komissio toteavatkin, vastaavanlainen lääke voi tarkoittaa harvinaislääkettä tai tavanomaista lääkettä. Mikäli lääke ei ole harvinaislääke, sen markkinoille saattamista koskeva lupa ei merkitse minkäänlaista asetuksen N:o 141/2000 8 artiklan 1 kohdan mukaista kaupallista yksinoikeutta. Mikäli lääke sitä vastoin on harvinaislääke, sille asetuksen N:o 141/2000 8 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettyä kymmenen vuoden pituista kaupallista yksinoikeutta ei voida lyhentää sillä perusteella, että on olemassa harvinaislääke, jolle on myönnetty samoja terapeuttisia käyttöaiheita varten markkinoille saattamista koskeva lupa ja jolla on näitä terapeuttisia käyttöaiheita koskeva kaupallinen yksinoikeus. Vastaavasti viimeksi mainitun lääkkeen kaupallista yksinoikeutta ei pidennetä sen vuoksi, että toiselle lääkkeelle myönnetään markkinoille saattamista koskeva lupa. Kyse on harvinaislääkkeiksi määrittelemisistä ja markkinoille saattamista koskevien lupien myöntämisistä, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja jotka on myönnetty erillisiä menetelmiä käyttäen ja joista on seurannut toisistaan erilliset kaupallista yksinoikeutta koskevat ajanjaksot, jotka puolestaan voivat olla ajallisesti päällekkäisiä. Asetusta N:o 141/2000 koskeva komission tiedonanto, johon kantajat ovat vedonneet, on ymmärrettävä juuri tällä tavalla.