ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Asia T-215/03

Sigla SA

vastaan

sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV)

”Yhteisön tavaramerkki — Väitemenettely — Hakemus sanamerkin VIPS rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi — Aikaisempi kansallinen sanamerkki VIPS — Asetuksen (EY) N:o 40/94 8 artiklan 5 kohta — Asetuksen (EY) N:o 40/94 74 artikla — Määräämisperiaate — Puolustautumisoikeudet”

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio (viides jaosto) 22.3.2007 II-719

Tuomion tiivistelmä

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen No 40/94 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen No 40/94 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen No 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen No 40/94 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen No 40/94 8 artiklan S kohta)

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on laajalti tunnettu (Neuvoston asetuksen No 40/94 8 artiklan S kohta)
Avainsanat



Avainsanat

Yhteisön tavaramerkki

–

Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen

–

Suhteelliset hylkäysperusteet

–

Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten

–

Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä

–

Kuviomerkki, joka sisältää sanat ”RIGHT GUARD XTREME sport”, ja kuviomerkki, joka sisältää sanat ”WILKINSON SWORD XTREME III” (neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 81 ja 82 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Riittävän ilmeinen yhteisön oikeuden rikkominen

(EY 288 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

EY 288 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetun sopimussuhteen ulkopuolisen yhteisön vastuun syntymisen edellytyksenä on, että seuraavat edellytykset täyttyvät: toimielinten moitittu toiminta on lainvastaista, vahinko on todella syntynyt ja moititun toiminnan ja väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys.

Se seikka, että yhteisöjen tuomioistuinten tuomiossa on todettu toimielimen toiminnan lainvastaisuus, ei kuitenkaan riitä siihen, että katsotaan, että ensimmäinen edellytys täyttyy. On nimittäin näytettävä toteen, että kyse on oikeussäännön, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, riittävän ilmeisestä rikkomisesta.

Ratkaiseva peruste yhteisön oikeuden rikkomisen luokittelemiseksi riittävän ilmeiseksi on yhteisön toimielimen harkintavallalle asetettujen rajojen selvä ja vakava ylittäminen. Jos kyseessä olevalla toimielimellä on harkintavaltaa hyvin vähän tai ei ollenkaan, jo pelkän yhteisön oikeuden rikkomisen voidaan katsoa olevan riittävän ilmeinen rikkominen. Huomioon on kuitenkin otettava myös säänneltävien tilanteiden monimuotoisuus, lainsäädännön soveltamis‑ tai tulkintavaikeudet, rikotun oikeusnormin selkeys ja täsmällisyys sekä oikeudellisen erehdyksen tahallisuus tai anteeksiantamattomuus.

(ks. 59, 61, 62, 79–81 ja 87 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran ominaisuuksia – Sanamerkki MunichFinancialServices

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

Sanamerkki MunichFinancialServices, jonka rekisteröintiä on haettu Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkaan 36 kuuluvia ”rahataloudellisia palveluja” varten, kuvailee yhteisön tavaramerkkiä koskevassa hakemuksessa tarkoitettuja palveluita asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla yhteisön englanninkielisten keskivertokuluttajien näkökulmasta sekä muiden yhteisön kielialueiden keskivertokuluttajien – etenkin saksalaisten kuluttajien – jotka osaavat vähintään englannin kielen alkeet, näkökulmasta siltä osin kuin kohdeyleisö mieltää vaikeuksitta, että haetun tavaramerkin perusosa FinancialServices on täydellinen englanninkielinen kuvaus kyseessä olevista rahataloudellisista palveluista, ja siltä osin kuin ei ole mitenkään mahdollista katsoa, että sanan Munich yhdistäminen antaisi haetulle tavaramerkille jonkin erityisen ylimääräisen elementin, jonka ansiosta tämä sanamerkki ei enää pelkästään kuvailisi Münchenistä tarjottavia rahoituspalveluja.

(ks. 27, 29, 38 ja 43 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran ominaisuuksia – Sanamerkki BIOKNOWLEDGE

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

Lääketieteen, farmasian tai muiden biotieteiden ja hoitoalan asiantuntijoiden näkökulmasta tavaramerkkihakemuksessa tarkoitettujen tavaroiden ja palvelujen tärkeimmät ominaisuudet voidaan osoittaa yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla sanamerkillä BIOKNOWLEDGE, jonka rekisteröintiä on haettu tiettyjä sellaisia tavaroita ja palveluja varten, jotka sisältävät tietoja organismeista tai mahdollistavat pääsyn näihin tietoihin ja jotka kuuluvat Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkiin 9, 16 ja 42.

Koska kohdeyleisö muodostuu biotieteiden ja hoitoalan asiantuntijoista, yhtäältä sanamerkin BIOKNOWLEDGE mahdollisen merkityksen, joka on se, että se ilmaisee tiettyä tietoa tai tiettyjä tietoja elävistä organismeista eli niille ominaisia tietoja, ja toisaalta kyseessä olevien tavaroiden ja palvelujen välillä oleva yhteys ei ole liian epäselvä tai epätäsmällinen, joten tämän yleisön näkökulmasta kyseisen sanamerkin merkityksen ja kyseessä olevien tavaroiden ja palvelujen ominaisuuksien välillä on riittävän suora ja konkreettinen yhteys. Lisäksi kyseessä olevat kuluttajat eivät voi ymmärtää sanamerkin BIOKNOWLEDGE rakennetta epätavalliseksi, koska se on englannin kielen sananmuodostussääntöjen mukainen.

(ks. 28, 32, 34, 35, 41 ja 42 kohta)
4

Lisäksi legge no 549 (su) misure di razionalizzazione della finanza pubblica -nimisen lain (julkistalouden järkeistämistoimenpiteistä 28.12.1995 annettu laki nro 549; GURI nro 302, Supplemento ordinario, ; jäljempänä laki nro 549/95) 3 §:n 69 ja 70 momentin ja decreto-legge no 331 (su) armonizzazione delle disposizioni in materia di imposte sugli oli minerali, sull’alcole, sulle bevande alcoliche, sui tabacchi lavorati e in materia di IVA con quelle recate da direttive CEE e modificazioni conseguenti a detta armonizzazione, nonché disposizioni concernenti la disciplina dei centri autorizzati di assistenza fiscale, le procedure dei rimborsi di imposta, l’esclusione dall’ILOR dei redditi di impresa fino all’ammontare corrispondente al contributo diretto lavorativo, l’istituzione per il 1993 di un’imposta erariale straordinaria su taluni beni ed altre disposizioni tributarie -nimisen asetuksen (veroja koskevien säännösten yhdenmukaistamisesta eri aloilla annettu asetus nro 331; GURI nro 203, ; jäljempänä asetus nro 331/93) yhdistettyjen säännösten nojalla lain nro 142/90 mukaisten yhtiöiden hyväksi otettiin käyttöön seuraavat toimenpiteet: — vapautus kaikista sellaisia varainsiirtoja rasittavista veroista, jotka on toteutettu muutettaessa erityisiä yrityksiä ja kunnallisia yrityksiä lain nro 142/90 mukaisiksi yhtiöiksi (jäljempänä ”vapautus siirtoveroista”) — täydellinen vapautus yhteisöverosta eli oikeushenkilöiden voitoista kannettavasta verosta ja paikallistuloverosta kolmen vuoden ajan enintään verovuoteen 1999 saakka (jäljempänä ”kolmivuotinen vapautus yhteisöverosta”).
Väiteosasto lähetti 7.4.1999 väliintulijalle seuraavalla tavalla laaditun faksin:

”Notification of deficiencies in the notice of opposition (Rule 15 and 18 (2) of the Implementing Regulation)

— —

The examination of the notice of opposition has shown that the indication of the goods and services has not been provided in the language of the opposition proceedings (english).

This deficiency must be remedied within a non extendible period of two months from receipt of this notification, that is on or before 07/06/1999.

The notice of opposition will otherwise be rejected on grounds of inadmissibility.”

(”Ilmoitus väiteilmoituksessa olevista puutteista (täytäntöönpanoasetuksen 15 sääntö ja 18 säännön 2 kohta)

— —

Väiteilmoituksen tutkimisesta on ilmennyt, että tavaroita ja palveluita ei ole ilmoitettu väitemenettelyn kielellä (englanti).

Tämä puute on korjattava kahden kuukauden määräajassa, joka alkaa tämän ilmoituksen vastaanottamisesta ja jota ei voida jatkaa, toisin sanoen viimeistään 7.6.1999.

Muuten väiteilmoitusta ei oteta tutkittavaksi.”
34

Tähän liittyen on tärkeää tuoda esille, että väitemenettelyn tarkoituksena on estää sellaisten tavaramerkkien rekisteröinti yhteisön tavaramerkiksi, jotka ovat ristiriidassa aikaisempien tavaramerkkien tai oikeuksien kanssa. Tämä on ainoa asetuksen N:o 40/94 tavoitteet täysin mahdollistava tulkinta. On syytä muistaa itse asiassa se, että asetuksen N:o 40/94 johdanto-osan toisen perustelukappaleen mukaan yhteisön tavaramerkkijärjestelmällä annetaan yrityksille oikeus hankkia, yhtä ainoaa menettelyä noudattaen, yhteisön tavaramerkkejä, joilla on yhdenmukainen suoja ja joiden vaikutus ulottuu koko yhteisön alueelle, ja että näin ilmaistua yhteisön tavaramerkin yhtenäisen luonteen periaatetta sovelletaan, jollei kyseisessä asetuksessa toisin säädetä.
Jotta tällaista korvausta ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa luokiteltaisi valtiontueksi, tiettyjen edellytysten on täytyttävä. Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi. Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi, jotta vältettäisiin sellaisen taloudellisen edun sisältyminen korvaukseen, joka olisi omiaan suosimaan edunsaajayritystä suhteessa sen kilpailijayrityksiin. Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

Komissiolla on valtiontukia koskevan hallinnollisen menettelyn yhteydessä oikeus tehdä päätös saatavilla olevien tietojen perusteella, jos jäsenvaltio ei noudata yhteistyövelvoitettaan ja jättää toimittamatta tiedot, jotka komissio on siltä pyytänyt tutkiakseen, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille. Ennen tällaisen päätöksen tekemistä komission on kuitenkin noudatettava tiettyjä prosessuaalisia vaatimuksia. Sen on ensinnäkin kehotettava jäsenvaltiota toimittamaan komissiolle sen asettaman määräajan kuluessa kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen sen tutkimiseksi, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille. Ainoastaan siinä tapauksessa, että jäsenvaltio jättää komission määräyksestä huolimatta toimittamatta pyydetyt tiedot, komissiolla on oikeus lopettaa menettely ja päättää saatavilla olevien tietojen perusteella, onko tuki yhteismarkkinoille soveltuva vai soveltumaton. Nämä vaatimukset on toistettu EY 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22.3.1999 annetun neuvoston asetuksen N:o 659/1999 5 artiklan 2 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa ja 13 artiklan 1 kohdassa.

(ks. 75 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky – Kolmiulotteinen tavaramerkki – Valkoisen ja läpinäkyvän pullon muoto

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

Kolmiulotteiselta merkiltä, joka koostuu sellaisen muovisen pullon muodosta, joka esitetään korkillaan seisten ja joka muodostuu läpinäkyvästä säiliöosasta ja valkoisesta korkista, jonka etu- ja takapuolella on V-kirjaimen muotoinen profiili, joka on koholla edestä ja yhtyy säiliöosan sivusärmiin, ja jonka rekisteröintiä haetaan Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkaan 3 ja 20 kuuluvia ”saippuoita; valkaisutuotteita ja muita vaatteiden pesussa käytettäviä aineita; puhdistus- ja kiillotusaineita; WC:n huuhteluraikasteita; kemikaaleja posliinin, kiven, puun, lasin, metallien ja muovien puhdistamiseen” ja ”muovisia säilytysastioita nestemäisille, geelimäisille ja tahnamaisille aineille” varten, ei puutu yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky, koska kyseisten osien yhdistelmä on todella erityinen eikä sitä voida pitää täysin tavanomaisena kaikille kyseisille tuotteille ja se antaa siten pullolle erityisen ja epätavallisen ulkoasun, joka on omiaan kiinnittämään kohdeyleisön huomion ja jonka avulla kohdeyleisö voi – kun tämän mielenkiinto on herätetty kyseessä olevien tuotteiden pakkauksen muodon osalta – erottaa rekisteröintihakemuksessa tarkoitetut tuotteet niistä, joilla on eri kaupallinen alkuperä, mitä päätelmää vahvistaa myös kolmiulotteisen tavaramerkin, joka vastaa muodoltaan nyt hakemuksen kohteena olevaa tavaramerkkiä, rekisteröinti yhdessätoista jäsenvaltiossa niistä viidestätoista jäsenvaltiosta, jotka kuuluivat Euroopan yhteisöön rekisteröintihakemuksen jättämisen aikaan.

(ks. 40, 47 ja 48 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Euroopan yhteisöt — Toimielimet — Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin — Asetus N:o 1049/2001 — Oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevat rajoitukset — Jäsenvaltiolta saatua asiakirjaa ei luovuteta ilman tämän valtion etukäteen antamaa suostumusta — (EY 225 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohta)

2. Euroopan yhteisöt — Toimielimet — Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin — Asetus N:o 1049/2001 — Toimielimen hallussa olevien jäsenvaltiolta saatujen asiakirjojen luovuttaminen — Jäsenvaltion nimissä toimielimelle osoitettu vastustuskirje — Kirjeen laatijan toimivallan tarkastaminen — Toimielimellä ei toimivaltaa — (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohta)

Tiivistelmä

1. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdasta seuraa, että kun kysymys on näiden toimielinten hallussa olevista kolmansilta peräisin olevista asiakirjoista, jäsenvaltion asiakirjoja kohdellaan erityisellä tavalla. Tässä säännöksessä kullekin jäsenvaltiolle annetaan mahdollisuus pyytää toimielimiä olemaan luovuttamatta siltä peräisin olevaa asiakirjaa ilman sen etukäteen antamaa suostumusta. Säännöksellä pannaan täytäntöön Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetty julistus N:o 35, jonka mukaan EY 255 artiklassa asetettujen oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevien periaatteiden ja edellytysten mukaan jäsenvaltio voi vaatia, ettei komissio tai neuvosto toimita kolmansille osapuolille kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin olevaa asiakirjaa, ellei kyseinen valtio ole siihen etukäteen antanut suostumusta. Tämä jäsenvaltioille näin annettu mahdollisuus selittyy sillä, että asetuksen EY N:o 1049/2001 tarkoituksena ei ole muuttaa asiakirjojen julkisuuteen sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä eikä sillä ole tällaista vaikutusta.

ks. 40 ja 41 kohta

2. Komission asiana ei ole lausua siitä, miten toimivalta jakautuu kunkin jäsenvaltion sisäistä toimivallanjakoa koskevan lainsäädännön mukaisesti. Näin ollen kun tällä toimielimellä on hallussaan jäsenvaltiolta peräisin oleva asiakirja ja se vastaanottaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdan nojalla laaditun kirjeen, jossa vastustetaan tämän asiakirjan luovuttamista, sen asiana ei ole ratkaista, onko kyseisen kirjeen kirjoittajalla toimivaltaa ilmaista tällaista vastustusta, vaan sille kuuluu ainoastaan sen tarkistaminen, onko kirjettä lähtökohtaisesti pidettävä kyseisessä säännöksessä tarkoitettuna jäsenvaltion kirjeenä.

ks. 46 ja 48 kohta
Henkilöstön edustuksen tehtävät on otettava huomioon asianomaisia virkamiehiä koskevien arviointikertomusten laatimisen yhteydessä siten, että viimeksi mainittuja ei rangaista tällaisen toiminnan harjoittamisen vuoksi. Näin ollen vaikka arvioija ja arvioinnin tarkastaja on valtuutettu arvioimaan henkilöstön edustajaksi valitun virkamiehen suorituksia vain varsinaisessa toimessaan siten, että kyseiseen edustustehtävään liittyviä toimia, jotka eivät kuulu arvioijan ja arvioinnin tarkastajan toimivaltaan, ei oteta huomioon, heidän on kuitenkin otettava huomioon velvollisuudet, joita henkilöstön edustuksen tehtäviin liittyy. Täsmällisemmin heille kuuluu tarvittaessa sen seikan huomioon ottaminen, että asianomainen henkilö on voinut suorittaa yksikössään vain sellaisen määrän työpäiviä, joka on alhaisempi kuin henkilöstösääntöjen mukainen tavanomainen työpäivien määrä viitejakson aikana. Näin ollen tämän virkamiehen kykyjä ja työskentelyä on arviointia varten arvioitava sellaisten suoritusten perusteella, joita toimielin tavallisesti voi odottaa saman palkkaluokan virkamieheltä sellaisen ajanjakson aikana, joka vastaa aikaa, jonka virkamies on tosiasiallisesti käyttänyt yksikössään, kun aika, jonka hän on käyttänyt henkilöstön edustajan tehtävissään, on henkilöstösääntöjen mukaisesti vähennetty.

(ks. 44 kohta)

Viittaukset: asia T-23/91, Maurissen v. tilintarkastustuomioistuin, 21.10.1992 (Kok. 1992, s. II-2377, 14 kohta).
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (yhden tuomarin kokoonpano)

17 päivänä heinäkuuta 2003

Asia T-81/02

Margot Wagemann-Reuter

vastaan

Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin

”Henkilöstö — Henkilökohtaisista syistä myönnetty virkavapaus — Avoin toimi — Toimen uudelleen arviointi — Uudelleensijoittaminen”

Täydellinen teksti ranskan kielellä II-933

Aihe:

Kanne, jossa vaaditaan toisaalta sellaisen implisiittisen päätöksen kumoamista, jolla tilintarkastustuomioistuin on hylännyt kantajan 22.1.2001 tekemän pyynnön saada palata toimeensa henkilökohtaisista syistä myönnetyn virkavapauden jälkeen, ja tilintarkastustuomioistuimen 12.12.2001 tekemän sellaisen päätöksen kumoamista, jolla on hylätty kantajan 14.8.2001 tekemä valitus, sekä toisaalta korvausta siitä aineellisesta vahingosta ja henkisestä kärsimyksestä, jota kantajalle väitetään aiheutuneen.

Ratkaisu:

Kanne hylätään. Asianosaiset vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Tiivistelmä

Henkilöstö – Henkilökohtaisista syistä myönnetty virkavapaus – Päättyminen – Uudelleensijoittaminen – Hallinnon velvollisuus – Edellytys – Avoin toimi – Käsite – Toimen uudelleenarviointi ei kuulu käsitteen soveltamisalaan

(Henkilöstösääntöjen 40 artiklan 4 kohdan d alakohta)

Henkilöstösääntöjen 40 artiklan 4 kohdan d alakohdassa asetetaan yhteisön toimielimille velvollisuus taata sellaisen virkamiehen uudelleensijoittaminen, jonka henkilökohtaisista syistä myönnetty virkavapaus on päättynyt; hänet on uudelleensijoitettava ensimmäiseen hänen palkkaluokkaansa vastaavaan toimeen, joka avautuu hänen ura-alueellaan ja virkaryhmässään, jos hänellä on tähän toimeen vaadittu soveltuvuus. Avoimen toimen käsite edellyttää, että on olemassa täytettävissä oleva toimi eli toimi, jolla ei ole tai jolla ei kohta ole enää vakinaista haltijaa, mistä johtuu toimien ”avoimuus” siinä merkityksessä, että sillä ei ole vakinaista haltijaa tai että se on täytettävissä, mikä on korjattava valitsemalla kyseisen toimen tuleva haltija noudattaen henkilöstösääntöjen 4 ja 29 artiklassa säädettyjä palvelukseen ottamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja menettelyjä.

Toimen uudelleen arvioinnille, joka johtaa sen haltijan ylentämiseen ylempään palkkaluokkaan, on tyypillistä se, että mitään edellä tarkoitettua ”avoimuutta” ei ole, koska hoidettu toimi ja sen haltija ovat samat ennen uudelleen arviointia ja sen jälkeen.

(ks. 26, 28 ja 29 kohta)

Viittaukset: asia T-48/90, Giordani v. komissio, 1.7.1993 (Kok. 1993, s. II-721, 50 kohta) ja asia T-276/94, Buick v. komissio, 13.9.1995 (Kok. H. 1995, s. I-A-221 ja s. II-667, 34 kohta).