Asia C-668/15

Jyske Finans A/S

vastaan

Ligebehandlingsnævnet

(Vestre Landsretin esittämä ennakkoratkaisupyyntö)

Ennakkoratkaisupyyntö – Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumaton yhdenvertainen kohtelu – Direktiivi 2000/43/EY – 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta – Luottolaitos, joka vaatii moottoriajoneuvon ostamista varten lainaa hakevilta henkilöiltä, jotka ovat todistaneet henkilöllisyytensä ajokortillaan, jossa heidän syntymämaanaan mainitaan muu kuin Euroopan unionin tai Euroopan vapaakauppajärjestön jäsenvaltio, henkilöllisyydestä lisätodistusta eli jäljennöstä passista tai oleskeluluvasta

Tiivistelmä – Unionin tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 6.4.2017

Euroopan unionin oikeus – Periaatteet – Yhdenvertainen kohtelu – Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumaton yhdenvertainen kohtelu – Direktiivi 2000/43 – Luottolaitoksen käytäntö, jossa ajokortin, jossa syntymämaana mainitaan muu kuin unionin tai Euroopan vapaakauppajärjestön jäsenvaltio, esittäneeltä asiakkaalta vaaditaan henkilöllisyydestä lisätodistus – Hyväksyttävyys

(Neuvoston direktiivin 2000/43 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta)

Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29.6.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaa on tulkittava siten, etteivät ne ole esteenä luottolaitoksen käytännölle, jonka mukaan asiakkaan, jonka ajokortissa mainitaan syntymämaana muu kuin Euroopan unionin tai Euroopan vapaakauppajärjestön jäsenvaltio, on todistettava henkilöllisyytensä lisäksi esittämällä jäljennös passistaan tai oleskeluluvastaan.

Tässä yhteydessä on huomattava, että etnisen alkuperän käsite perustuu ajatukseen, jonka mukaan väestöryhmille on tunnusomaista erityisesti yhteinen kansalaisuus, uskonto, kieli, kulttuurinen ja perinteellinen tausta ja elinympäristö (tuomio 16.7.2015, CHEZ Razpredelenie Bulgaria, C-83/14, EU:C:2015:480, 46 kohta). Vaikka henkilön syntymämaa ei sisälly tähän kriteeriluetteloon, on huomattava, että koska luetteloa edeltää ilmaisu ”erityisesti”, siinä lueteltuja seikkoja ei ole lueteltu tyhjentävästi, joten ei ole poissuljettua, että mainittu kriteeri voisi sisältyä siihen. On kuitenkin todettava, että vaikka se sisältyisikin siihen, se olisi vain yksi niistä erityisistä tekijöistä, joiden perusteella henkilön voidaan katsoa kuuluvan johonkin etniseen ryhmään, eikä se olisi tässä yhteydessä mitenkään ratkaiseva. On nimittäin niin, ettei etnistä alkuperää voida määrittää yhden ainoan kriteerin perusteella vaan sen on päinvastoin perustuttava joukkoon seikkoja, joista jotkin ovat luonteeltaan objektiivisia ja toiset subjektiivisia. Lisäksi on riidatonta, ettei syntymämaa voi tulla yleisesti ja absoluuttisesti kaikkien tämän tuomion 17 kohdassa mainittujen kriteerien tilalle. Niinpä syntymämaa ei voi yksinään olla perustana sellaiselle yleiselle olettamalle kuulumisesta tiettyyn etniseen ryhmään, joka voisi osoittaa, että kyseisten kahden käsitteen välillä on välitön tai erottamaton yhteys. Ei myöskään voida olettaa, että kutakin suvereenia valtiota kohti on olemassa yksi ja vain yksi etninen alkuperä. Ei siis voida katsoa, että pääasiassa kyseessä oleva vaatimus henkilöllisyyden todistamisesta toisellakin asiakirjalla perustuisi, vaikka sitä voitaisiinkin pitää ”epäsuotuisana kohteluna”, välittömästi etniseen alkuperään.

Siltä osin kuin on toiseksi kyse siitä, merkitseekö tällainen käytäntö etniseen alkuperään perustuvaa välillistä syrjintää, on arvioitava direktiivin 2000/43 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan kannalta, saattaako kyseinen käytäntö, vaikka se olisikin puolueeton, tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevat henkilöt erityisen epäedulliseen asemaan muihin henkilöihin nähden. Kuten julkisasiamies on huomauttanut ratkaisuehdotuksensa 64 kohdassa, sitä, onko kyseessä epäedullinen kohtelu, ei voida todeta yleisesti ja abstraktisti vaan se on todettava tapauskohtaisesti ja konkreettisesti kyseessä olevan suotuisan kohtelun kannalta. Tästä seuraa, että argumenttia, jonka mukaan pääasiassa kyseessä olevan syntymämaata koskevan puolueettoman kriteerin käyttäminen vaikuttaa yleisesti henkilöihin, jotka ovat ”tiettyä etnistä alkuperää”, todennäköisemmin kuin ”muihin henkilöihin”, ei voida hyväksyä. Sama pätee argumenttiin, jonka mukaan tällaisen kriteerin käyttäminen saattaa epäedulliseen asemaan henkilöt, joiden etnisenä alkuperänä on muu maa kuin unionin tai EFTAn jäsenvaltio. Lisäksi on viitattava tämän tuomion 18–21 kohtaan, joista ilmenee, ettei etnisestä alkuperästä voida tehdä olettamaa yleisesti pelkällä syntymämaan yksilöinnin perusteella.

(ks. 17–21, 23, 26, 32–34 ja 37 kohta sekä tuomiolauselma)