Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Kantajan oikeusasemaa muuttavat toimet – Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen ja valitun tarjoajan välillä tehty sopimus tarjouspyyntömenettelyn päätteeksi – Sitovia oikeusvaikutuksia kantajaan nähden ei ole – Tutkimatta jättäminen

(SEUT 263 artikla)

2. Kumoamiskanne – Kumoamistuomio – Vaikutukset – Velvollisuus ryhtyä täytäntöönpanotoimiin

(SEUT 266 artikla)

3. Tuomioistuinmenettely – Kannekirjelmä – Muotomääräykset – Yhteenveto kanneperusteista – Täsmennysten puuttuminen riidanalaisten toimien osalta – Tutkimatta jättäminen

(Unionin tuomioistuimen perussäännön 21 artikla ja 53 artiklan ensimmäinen kohta; unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohta)

4. Euroopan unionin julkiset hankinnat – Tarjouspyyntömenettely – Tarjouseritelmän laillisuuden ja tarjoajien tarjouksiin tutustumista koskevan oikeuden epäämisen kyseenalaistaminen – Avoimuuden periaatteen noudattaminen – Yhteensopivuus tarjousten luottamuksellisuutta koskevan periaatteen kanssa

(SEUT 277 artikla; neuvoston asetuksen N:o 1605/2002 89 artiklan 1 kohta ja 99 artikla; komission asetuksen N:o 2342/2002 148 artikla)

5. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Perustelut – Perusteluvelvollisuuden laajuus – Palveluja koskevan julkisen hankinnan tekomenettelyn yhteydessä tehty päätös tarjouksen hylkäämisestä – Ilmoitettavat seikat – Valitun tarjoajan ehdottaman hinnan ilmoittamatta jättäminen – Hyväksyttävyys

(SEUT 296 artikla; neuvoston asetuksen N:o 1605/2002 100 artiklan 2 kohta; komission asetuksen N:o 2342/2002 149 artikla)

6. Euroopan unionin julkiset hankinnat – Sopimuksen tekeminen tarjouspyynnön perusteella – Unionin toimielinten harkintavalta – Tuomioistuinvalvonta – Rajat

7. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Vastuun syntymisen edellytykset – Lainvastaisuus – Vahinko – Syy-yhteys – Kumulatiiviset edellytykset – Yhden edellytyksen täyttymättä jääminen – Kanteen hylkääminen kokonaisuudessaan

(SEUT 340 artiklan toinen kohta)

8. Kumoamiskanne – Unionin tuomioistuinten toimivalta – Vaatimukset toimielimen velvoittamiseksi toimimaan tietyllä tavalla – Tutkimatta jättäminen

(SEUT 264 artikla)

9. Euroopan unionin julkiset hankinnat – Tarjouspyyntömenettely – Päätös tarjouksen hylkäämisestä – Pyyntö arviointikertomusta koskevan kopion ja valitun tarjoajan kanssa allekirjoitettua sopimusta koskevan kopion toimittamisesta – Asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 sovellettavuus

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1049/2001; neuvoston asetuksen N:o 1605/2002 100 artiklan 2 kohta)

10. Euroopan unionin toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Taloudellisten etujen suojaaminen – Kieltäytyminen asiakirjan luovuttamisesta – Perusteluvelvollisuuden laajuus

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artikla)

11. Euroopan unionin julkiset hankinnat – Tarjouspyyntömenettely – Päätös tarjouksen hylkäämisestä – Pyyntö saada tutustua valitun tarjoajan tarjoukseen – Asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 sovellettavuus – Kieltäytyminen asiakirjan luovuttamisesta – Valitun tarjoajan taloudellisten etujen suojaan perustuva poikkeus – Hyväksyttävyys – Yhteensoveltuvuus asetuksen N:o 1605/2002 kanssa

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artikla; neuvoston asetuksen N:o 1605 100 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Ks. tuomion teksti.

(ks. 26 kohta)

2. Ks. tuomion teksti.

(ks. 26 ja 77 kohta)

3. Ks. tuomion teksti.

(ks. 28 kohta)

4. Kantaja voi pätevästi riitauttaa unionin julkisia hankintoja koskeviin sopimusten tekomenettelyihin liittyvässä kumoamiskanteessa liitännäisesti tarjouseritelmän laillisuuden. Tarjouseritelmän kohta, jossa määrätään, että tarjousten arviointimenettely on salainen, vastaa yhtäältä vaatimusta tarjousten luottamuksellisuuden suojaamisesta ja toisaalta vaatimusta hankintaviranomaisen ja tarjoajien välisen yhteydenpidon lähtökohtaisesta välttämisestä. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen N:o 1605/2002 89 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu avoimuuden periaate on sovitettava yhteen näiden vaatimusten kanssa.

Tämä periaate on joka tapauksessa sovitettava yhteen yleisen edun, julkisten tai yksityisten yritysten laillisten kaupallisten etujen ja vilpittömän kilpailun suojelun kanssa, mikä oikeuttaa kyseisen asetuksen 100 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn mahdollisuuden olla ilmoittamatta hylätylle ehdokkaalle joitakin tietoja, kun tämä on tarpeen näiden vaatimusten noudattamiseksi. Kyseisessä säännöksessä ei missään tapauksessa säädetä valitun tarjoajan koko tarjouksen ilmoittamisesta.

(ks. 32, 33 ja 49 kohta)

5. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen N:o 1605/2002 100 artiklan 2 kohdasta ja varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun asetuksen N:o 2342/2002 149 artiklasta seuraa, että hankintaviranomainen täyttää perusteluvelvollisuutensa, jos se aluksi vain välittömästi ilmoittaa kaikille hylätyille tarjoajille niiden tarjousten hylkäämisen syyt ja tämän jälkeen ilmoittaa valintaperusteet täyttävän tarjouksen tehneille, jotka sitä pyytävät nimenomaisesti, valitun tarjouksen ominaisuudet ja suhteelliset edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimen 15 kalenteripäivän kuluessa kirjallisen pyynnön vastaanottamisesta.

Tämä menettelytapa on SEUT 296 artiklassa määrätyn sen perusteluvelvollisuuden mukainen, jonka mukaan perusteluista on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä toimen tekijän päättely siten, että yhtäältä niille, joita toimi koskee, selviävät sen syyt, jotta ne voivat puolustaa oikeuksiansa, ja että toisaalta tuomioistuimet voivat tutkia toimen laillisuuden. Lisäksi perusteluvelvollisuuden täyttymistä on arvioitava asiaan liittyvien olosuhteiden perusteella, joita ovat muun muassa toimen sisältö, esitettyjen perustelujen luonne ja tarve, joka niillä, joille toimi on osoitettu tai joita se koskee suoraan ja erikseen, voi olla saada selvennystä tilanteeseen.

Perusteluvelvollisuuden on katsottava täyttyvän silloin, kun toimielin on julkisen hankinnan tekomenettelyn yhteydessä tarjouksen hylkäämisestä tehdyn päätöksen perusteluina ilmoittanut tarjouksen hylkäämisperusteet, valitun tarjoajan tarjouksen ominaisuudet ja edut sekä valitun tarjoajan nimen ja toimittanut kopion arviointikertomuksesta sekä kopion valitun tarjoajan kanssa allekirjoitetusta sopimuksesta. Sitä, ettei valitun tarjoajan ehdottamaan hintaa ole ilmoitettu, ei sen sijaan voida pitää kyseisen velvollisuuden rikkomisena, koska kantajan oli mahdollista saada mainittu hinta selville.

(ks. 42–45, 47 ja 48 kohta)

6. Ks. tuomion teksti.

(ks. 54 kohta)

7. Ks. tuomion teksti.

(ks. 68–70 kohta)

8. Ks. tuomion teksti.

(ks. 77 kohta)

9. Vaikka oletettaisiin, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen N:o 1605/2002 100 artiklan 2 kohta sisältää asiakirjoihin tutustumista koskevaan oikeuteen sovellettavan erityissäännön, tällä asetuksella ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetulla asetuksella N:o 1049/2001 on eri tavoitteet, eivätkä ne sisällä säännöstä, jossa säädetään nimenomaisesti toisen asetuksen etusijasta toiseen asetukseen nähden. Näin ollen on varmistettava, että kumpaakin kyseisistä asetuksista sovelletaan yhdenmukaisesti toisen asetuksen soveltamisen kanssa, millä siten mahdollistetaan niiden johdonmukainen soveltaminen.

(ks. 85 kohta)

10. Kun kyseinen toimielin päättää evätä oikeuden tutustua asiakirjaan, jonka sisältämät tiedot sitä on pyydetty luovuttamaan, sen on lähtökohtaisesti selitettävä, millä tavoin tähän asiakirjaan tutustuminen voisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti loukata etua, jota suojataan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklassa säädetyllä poikkeuksella. Tällaisen loukkaamisvaaran on lisäksi oltava kohtuullisesti ennakoitavissa, eikä se saa olla täysin hypoteettinen. Kyseinen toimielin voi kuitenkin käyttää tältä osin perusteluina yleisiä olettamia, joita sovelletaan tiettyihin asiakirjojen luokkiin, koska samankaltaiset yleisluonteiset toteamukset saattavat olla sovellettavissa luonteeltaan samanlaisia asiakirjoja koskeviin tiedonsaantipyyntöihin. Lisäksi mainitun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisessa tilanteessa toimielimen on arvioitava, liittyykö asiaan ylivoimainen yleinen etu, jonka perusteella kyseessä olevan asiakirjan sisältämien tietojen ilmaiseminen voi olla perusteltua.

(ks. 90 ja 91 kohta)

11. Julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyn yhteydessä se, että asianomainen toimielin kieltäytyy antamasta tutustua valitun tarjoajan tarjoukseen, voidaan oikeuttaa sillä, että tarjoajien tarjoukset sisältävät taloudellisia ja teknisiä tietoja. Näin on muun muassa silloin, kun tarjoukset koskivat tarjoajien erityisosaamista ja ne myötävaikuttavat tarjoajien tarjousten yksilöllisyyteen ja kiinnostavuuteen. Silloin kun kyseessä olevan julkisen hankinnan kohteena olevia palveluja voidaan tarjota muille elimille, ei voida sulkea pois sitä, että hylätty tarjoaja kilpailee uudelleen muiden tarjoajien ja etenkin valitun tarjoajan kanssa uudessa tarjouspyyntömenettelyssä, joka koskee samanlaisia palveluja.

Seuraavaksi on niin, että tarjoajien tarjousten suojaaminen on sopusoinnussa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen N:o 1605/2002 merkityksellisten säännösten ja etenkin sen 100 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa ei säädetä jätettyjen tarjousten sisältämien tietojen ilmaisemisesta, ei edes hylättyjen tarjoajien kirjallisten hakemusten perusteella. Tämä rajoitus liittyy läheisesti unionin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen tavoitteeseen, joka perustuu vääristymättömälle kilpailulle. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää, että hankintaviranomaiset eivät paljasta julkisia hankintoja koskevia sopimusten tekomenettelyjä koskevia tietoja, joiden sisältöä voitaisiin käyttää kilpailun vääristämiseen joko meneillään olevassa sopimuksentekomenettelyssä tai myöhemmissä sopimuksentekomenettelyissä.

Julkisia hankintoja koskevat sopimusten tekomenettelyt perustuvat sekä luonteensa että alaa koskevan unionin säännöstön järjestelmän mukaan hankintaviranomaisen ja menettelyyn osallistuvien taloudellisten toimijoiden väliseen luottamussuhteeseen. Viimeksi mainittujen on voitava toimittaa hankintaviranomaisille kaikki hyödylliset tiedot sopimuksentekomenettelyn yhteydessä pelkäämättä sitä, että nämä toimittavat kolmansille tietoja, joiden ilmaiseminen voisi olla mainituille toimijoille vahingollista.

(ks. 95, 99 ja 100 kohta)