ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (toinen jaosto) 29 päivänä syyskuuta 1999. - J.G. Evans ym. vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kumoamiskanne - Myöhästyminen - Tutkimatta jättäminen. - Yhdistetyt asiat T-148/98 ja T-162/98.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu II-02837



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Kanteen nostamisen määräajat - Määräaikojen ehdottomuus - Määräajan ylittäminen - Anteeksiannettavan erehdyksen käsite

(EHTY:n perustamissopimuksen 33 artikla)

2 Oikeudenkäyntimenettely - Väittämistaakka - Velvollisuus vedota konkreettisiin ja yksityiskohtaisiin seikkoihin

Tiivistelmä

1 Kumoamiskanteen nostamista koskevat määräajat kuuluvat oikeusjärjestyksen perusteisiin, eivätkä asianosaiset tai tuomioistuin voi määrätä niistä, koska ne on asetettu oikeudellisten tilanteiden selkeyden ja varmuuden takaamiseksi ja syrjinnän ja mielivaltaisen kohtelun välttämiseksi oikeudenkäytössä. Anteeksiannettavan erehdyksen käsite, joka mahdollistaa määräajasta poikkeamisen, koskee ainoastaan poikkeuksellisia tilanteita, eli esimerkiksi tilanteita, joissa asianomainen toimielin on toiminut tavalla, joka on ollut omiaan yksinään tai merkittävissä määrin aiheuttamaan perusteltua sekaannusta yksityisten oikeussubjektien keskuudessa.

2 Asianosainen voi vedota vaatimustensa tueksi ainoastaan riittävän konkreettisiin ja yksityiskohtaisiin seikkoihin, jotta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voisi pitää niitä vähintään uskottavina ja jotta vastapuoli voisi riitauttaa ne tehokkaasti ja esittää tarpeen vaatiessa vastakkaista näyttöä. Tämä väittämistaakka, joka koskee ainoastaan kantajien tiedossa olevia tosiseikkoja, estää sen, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ratkaisisi asian puhtaasti teoreettisten tai ainoastaan oikeusriidan tarpeisiin järjestettyjen olosuhteiden perusteella.
Oikeustapauskokoelma 1998 sivu 0000



Tiivistelmä



Avainsanat

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Tilanne, jossa komissio on julkaissut lääkäreiden tutkintotodistusten ja muodollisen kelpoisuuden tunnustamista koskeneen tiedotteen (factsheet) - Komissio ei ole menetellyt virheellisesti

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Kanne, jonka jäsenvaltiossa lääkärintutkinnon suorittanut ja erikoislääkärin tutkintotodistuksen saanut kyseisessä jäsenvaltiossa asuva henkilö nostaa ja jossa vaaditaan korvausta vahingosta, jota kyseinen henkilö väittää aiheutuneen siitä, että komissio julkaisi yleis- ja erikoislääkäreiden tutkintotodistusten ja muodollisen kelpoisuuden tunnustamista koskeneen tiedotteen (factsheet), josta kantajan mukaan eivät ilmenneet riittävästi kyseisessä jäsenvaltiossa erikoislääkäreihin sovellettavat säännöt, on selvästi oikeudellisesti täysin perusteeton.

Komission ei voida katsoa menetelleen virheellisesti, kun tähän tiedotteeseen sisältyy yleisluonteinen katsaus sovellettavaan yhteisön oikeuteen, luettelo voimassa olevista yhteisön säädöksistä ja kansallisista säädöksistä sekä luettelo hyödyllisistä osoitteista niitä henkilöitä varten, jotka haluavat saada tutkintotodistuksensa tai muodollisen kelpoisuutensa tunnustetuksi, ja kun siihen on sisällytetty huomautus, jonka mukaan yhteisön oikeutta koskevat tiedot ovat vain viitteellisiä.

Koska tiedote ei luonteensa ja sisältönsä vuoksi voi myöskään vaikuttaa jäsenvaltiossa koulutuksensa saaneisiin ja sinne sijoittautuneisiin erikoislääkäreihin sovellettaviin sääntöihin, kantaja ei voi vedota henkilökohtaiseen vahinkoon, joka johtuisi komission julkaisemista tiedoista.
Henkilöstöasioissa on noudatettava sekä oikaisumenettelyn että tuomioistuinmenettelyn osalta henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklan sekä perustamissopimuksen 179 artiklan mukaisia erityisiä menettelytapoja. Koska kantaja on ennen kanteen nostamista tehnyt nimittävälle viranomaiselle valituksen riidanalaisesta päätöksestä, hän on käyttänyt edellä mainittujen määräysten mukaista muutoksenhakukeinoa. Näin ollen se, että välitoimihakemuksessa on viitattu perustamissopimuksen 173 artiklaan riidanalaisen päätöksen kumoamisperusteena, on virhe, joka ei johda hakemuksen tutkimatta jättämiseen.

(ks. 16-18 kohta)

Viittaukset: asia T-192/94, Maurissen v. tilintarkastustuomioistuin, 26.9.1996 (Kok. H. 1996, s. II-1229, 14 kohta).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Välitoimet - Myöntämisedellytykset - Fumus boni juris - Kiireellisyys - Samanaikaisesti täytettävät edellytykset - Kaikkien kysymyksessä olevien intressien vertailu

(EY:n perustamissopimuksen 185 ja 186 artikla (joista on tullut EY 242 ja EY 243 artikla); yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

2 Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Sen edellytyksenä, ettei sakkoa peritä välittömästi, olevan pankkitakauksen antamista koskevan velvollisuuden täytäntöönpanon lykkääminen - Myöntämisedellytykset - Poikkeukselliset olosuhteet - Sen konsernin tilanteen huomioon ottaminen, johon yritys kuuluu

(EY:n perustamissopimuksen 185 ja 186 artikla (joista on tullut EY 242 ja EY 243 artikla); yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1 Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohdassa määrätään, että välitoimihakemuksessa on ilmoitettava ne seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaadittujen välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua (fumus boni juris). Näiden edellytysten on täytyttävä yhtä aikaa siten, että välitoimihakemus on hylättävä, jos jokin niistä puuttuu. Välitoimista päättävä tuomioistuin punnitsee tarvittaessa käsiteltävänä olevaan asiaan liittyviä eri intressejä.

2 Täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus, jossa vaaditaan vapautusta velvollisuudesta asettaa pankkitakaus, joka velvollisuus on edellytyksenä sille, että yritykselle määrättyä sakkoa ei peritä välittömästi, voidaan hyväksyä ainoastaan poikkeuksellisessa tilanteessa.

Jotta voitaisiin arvioida yrityksen kykyä asettaa kyseinen takaus vaarantamatta yrityksen olemassaoloa, on otettava huomioon se yhtiöiden muodostama konserni, josta yritys on välittömästi tai välillisesti riippuvainen, erityisesti silmällä pitäen mahdollisuutta asettaa ne takuut, joita pankit voivat vaatia takauksen myöntämisen edellytykseksi.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Kilpailualan päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen - Lykkäämisedellytykset - Fumus boni juris - Vakava ja korjaamaton vahinko - Kaikkien kysymyksessä olevien intressien vertailu - Sen merkitys, että kansallinen tuomioistuin ja komissio ovat soveltaneet kilpailusääntöjä eri tavalla

(EY:n perustamissopimuksen 185 artikla; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan hakemuksen kiireellisyyttä on arvioitava sen perusteella, onko tästä välitoimesta määrääminen tarpeen sen välttämiseksi, että lykkäämistä pyytävälle asianosaiselle aiheutuu vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa. Erityisesti silloin, kun vahingon aiheutuminen riippuu useasta tekijästä, tältä osin riittää, että vahingon aiheutuminen on ennustettavissa riittävällä todennäköisyydellä.

Kun kysymyksessä on päätös, jossa komissio on todennut, että perustamissopimuksen kilpailusääntöjä rikotaan jakelusopimuksessa olevalla yksinoikeuslausekkeella, siitä, että kantajan jakelujärjestelmä joutuu kyseenalaiseksi yksinoikeuslausekkeen poistamisen vuoksi, voi aiheutua vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa, koska kilpailijayritykset pyrkivät välittömästi saamaan omat tuotteensa kyseisiin myyntipaikkoihin, joihin oli aiemmin vaikeampi päästä. Tältä osin ensinnäkin siinä tapauksessa, että kyseinen päätös kumotaan, vahingonkorvausta määritettäessä taloudellisen vahingon arvioimiseen liittyy suuria ongelmia, jotka johtuvat kyseisen tuotteen myyntiin liittyvistä riskeistä, ja toiseksi päätöksen välitön täytäntöönpano on omiaan muuttamaan markkinoita sillä tavalla, että on painavia syitä olettaa, että näitä muutoksia olisi hyvin vaikea tai mahdoton myöhemmin poistaa siinä tapauksessa, että kanne hyväksytään.

Lisäksi tutkittaessa täytäntöönpanon lykkäämistä koskevaa vaatimusta on syytä ottaa huomioon se, että myös kansalliset tuomioistuimet tutkivat parhaillaan sitä, onko kyseinen yksinoikeuslauseke perustamissopimuksen kilpailusääntöjen vastainen, ja että komission ja kansallisen tuomioistuimen näkemykset näiden kilpailusääntöjen artiklan soveltamisesta poikkeavat ensi arviolta selvästi toisistaan.

Kyseessä olevien intressien punninta edellyttää, että - fumus boni juris -edellytyksen täytyttyä - sellaisen päätöksen täytäntöönpanoa lykätään, jonka välittömästä soveltamisesta voi paitsi aiheutua vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa kyseiselle yritykselle, myös seurata oikeusvarmuuden kannalta ongelmallinen tilanne, joka johtuu siitä, että komissio ja kansallinen tuomioistuin soveltavat perustamissopimuksen määräyksiä eri tavalla.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (viides jaosto) 30 päivänä huhtikuuta 1999. - Pescados Congelados Jogamar SL vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Laiminlyöntikanne - Tutkimatta jättäminen. - Asia T-311/97.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu II-01407



Tiivistelmä



Avainsanat

Laiminlyöntikanne - Toimielimelle osoitettu vaatimus ryhtyä toimenpiteisiin - Edellytykset - Nimenomainen ja täsmällinen vaatimus

(EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 175 artiklan mukainen laiminlyöntikanne otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos kantaja on asianmukaisesti noudattanut oikeudenkäyntiä edeltävää menettelyä ja täyttänyt olennaisen muotovaatimuksen kehottamalla tämän artiklan toisen kohdan mukaisesti vastaajaa tekemään ratkaisun. Tällaisen kehotuksen on oltava riittävän nimenomainen ja täsmällinen, jotta toimielimen on mahdollista tietää konkreettisesti sen päätöksen sisältö, jonka sen vaaditaan tekevän. Vaikka laiminlyöntikannetta koskevassa oikeudenkäyntiä edeltävässä menettelyssä ei ole tarpeen suhtautua liian ankarasti olennaisten muotomääräysten noudattamiseen, nämä edellytykset eivät täyty vaatimuksella, jossa pyydetään ainoastaan tietoja, joiden perusteella kantaja voi toimia itse.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (viides jaosto) 25 päivänä kesäkuuta 1998. - Sofivo Sas, Sofivo production Sas, Sovinor Sas, Denkavit France SARL, Sobeval viande SA, Serval SA, Besnier industrie SNC, Sovida SA, Ouest élevage SICA, Guinde SA, Tabouriech SA, Mamellor SARL, Coopagri Bretagne, Collet et compagnie SA, Kermené SA ja Vals SA vastaan Euroopan unionin neuvosto. - Maatalous - Yhteiset markkinajärjestelyt - Naudanliha - Invertentiojärjestelyt - Palkkio vasikoiden aikaistetusta markkinoille saattamisesta - Keskimääräinen teuraspaino - Vahvistamisperusteet - Kumoamiskanne - Tutkimatta jättäminen. - Yhdistetyt asiat T-14/97 ja T-15/97.



Oikeustapauskokoelma 1998 sivu II-02601



Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä koskevat toimet - Asetus, jossa säädetään vasikoiden aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavasta palkkiosta - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 173 artiklan neljäs kohta, 177 artikla ja 189 artikla; neuvoston asetuksen N:o 2222/96 1 artiklan 4 kohta)

Tiivistelmä

Jäsenvaltion teurasvasikan lihan tuottajien nostama kanne on jätettävä tutkimatta; kanteessa vaaditaan kumoamaan asetuksen N:o 2222/96 1 artiklan 4 kohta, jossa säädetään vasikoiden aikaistetusta markkinoille saattamisesta maksettavasta palkkiosta, joka myönnetään jäsenvaltiossa teurastamisen yhteydessä jokaisesta vasikasta, jonka teuraspaino ei ylitä kyseessä olevan jäsenvaltion vasikoiden keskimääräistä teuraspainoa, vähennettynä 15 prosentilla.

Yhtäältä tämä säännös on luonteeltaan ja vaikutuksiltaan normatiivinen, eikä se ole perustamissopimuksen 189 artiklassa tarkoitettu päätös. Toisaalta, vaikka onkin niin, että tietyissä olosuhteissa myös normatiivinen toimenpide, jota sovelletaan yleisesti asianomaisiin taloudellisiin toimijoihin, voi koskea joitakin niistä erikseen, tilanne ei ole tällainen käsiteltävänä olevassa tapauksessa, koska kantajat ovat samassa tilanteessa kuin kaikki muut taloudelliset toimijat, jotka toimittavat vasikoita teuraaksi kyseisessä jäsenvaltiossa, siten, että riidanalainen säännös koskee niitä vain siksi, että ne voidaan objektiivisesti arvioiden lukea asetuksen soveltamisalaan kuuluvan toimialan taloudellisiksi toimijoiksi, aivan kuten mitkä tahansa muut samalla toimialalla toimivat.

Taloudellinen toimija voi siten riitauttaa riidanalaisen asetuksen pätevyyden nostamalla jäsenvaltion tuomioistuimessa kanteen tämän jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen palkkiohakemuksesta tekemästä päätöksestä, jolloin tämä oikeudenkäyntiasia voisi olla perusteena pätevyyttä koskevan ennakkoratkaisupyynnön esittämiselle yhteisöjen tuomioistuimelle perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla.
Virkamiehelle vastaisen toimen käsite on objektiivinen käsite ja se riippuu yksinomaan siitä, vaikuttaako kysymyksessä oleva toimi asianomaisen henkilön oikeudelliseen asemaan suoraan ja erikseen. Toisaalta koska henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklan säännöt ovat ehdottomia prosessinedellytyksiä, joista asianosaiset eivät voi poiketa sopimuksella, ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä on asianosaisten esittämistä kannoista riippumatta tutkia se, onko virkamiehelle vastaista toimenpidettä tehty.

“Anteeksiannettavan erehdyksen” käsitettä on 90 ja 91 artiklan määräaikojen uudelleen alkamisen osalta tulkittava suppeasti, ja tämä käsite voi koskea vain niitä poikkeuksellisia tilanteita, jolloin kyseisen toimielimen toiminta on sellaisenaan tai ratkaisevassa määrin vaikuttanut siihen, että sellainen vilpittömässä mielessä oleva henkilö, joka on toiminut siten kuin huolelliselta henkilöltä voidaan odottaa, on voinut erehtyä.

(ks. 35 kohta)

Viittaukset: yhdistetyt asiat T-33/89 ja T-74/89, Blackman v. parlamentti, 16.3.1993 (Kok. 1993, s. II-249, 34 kohta) ja asia T-63/96, Fichtner v. komissio, 9.7.1997 (Kok. H. 1997, s. II-563, 25 kohta).
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (ensimmäinen jaosto) 26 päivänä maaliskuuta 1999. - Confiserie du TECH SA ja Biscuiterie Confiserie LOR SA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kumoamiskanne - Asetus N:o 1107/96/EY - Maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti - "Turrón de Jijona" ja "Turrón de Alicante" - Asiavaltuus - Tutkimatta jättäminen. - Asia T-114/96.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu II-00913



Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä koskevat toimet - Asetuksen N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annettu asetus - Turrón-makeisten tuottajien nostama kanne - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 173 artiklan 4 kohta ja 189 artiklan 4 kohta; neuvoston asetus N:o 2081/92; komission asetus N:o 1107/96)

Tiivistelmä

Kanne, jonka Ranskaan sijoittautuneet turrón-makeisten tuottajat ovat nostaneet asetuksen N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annettua asetusta N:o 1107/96 vastaan siltä osin kuin siinä säädetään nimitysten "Jijona" ja "Turrón de Alicante" rekisteröinnistä suojattuina maantieteellisinä merkintöinä, on jätettävä tutkimatta.

Yhtäältä tämä asetus on luonteeltaan ja ulottuvuudeltaan normatiivinen, eikä se ole päätös perustamissopimuksen 189 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sitä sovelletaan objektiivisesti määriteltyihin tapauksiin ja koska se tuottaa oikeusvaikutuksia yleisesti ja abstraktisti määriteltyjen henkilöryhmien osalta. Siinä tunnustetaan kaikille niille yrityksille, joiden tuotteet täyttävät lainsäädännössä asetetut maantieteelliset ja laadulliset vaatimukset, oikeus markkinoida tuotteitaan jollakin siinä mainituista nimityksistä ja kielletään tämä oikeus kaikilta niiltä, joiden tuotteet eivät täytä näitä edellytyksiä.

Toisaalta, vaikka ei olekaan mahdotonta, että tietyissä tilanteissa yleisesti asianomaisiin taloudellisiin toimijoihin sovellettava normatiivinenkin säädös voisi koskea erikseen joitakin niistä, näin ei ole asianlaita tässä tapauksessa. Pelkästään se seikka, että yritykset ovat käyttäneet "Jijonan" tai "Alicanten" kaltaisia nimityksiä markkinoidessaan tuottamiaan turrón-makeisia, ei riitä erottamaan niitä muista, kun ei ole esitetty mitään sellaista seikkaa, jolla voitaisiin osoittaa näiden nimitysten käyttämisen perustuvan erityiseen oikeuteen, jonka nämä yritykset olisivat saaneet kansallisella tai yhteisön tasolla ennen kanteen kohteena olevan asetuksen antamista ja jota tämä asetus olisi loukannut.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (kolmas jaosto) 6 päivänä helmikuuta 1997. - Filippo de Jorio vastaan Euroopan unionin neuvosto. - Talous- ja sosiaalikomitean jäsenten palkkiot - Kumoamiskanne - Laiminlyöntikanne - Tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvä puuttuminen. - Asia T-64/96.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu II-00127



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Kannekirjelmä - Muotovaatimukset - Tiivistelmä seikoista, joihin kanne perustuu

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artikla; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

2 Laiminlyöntikanne - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset - Oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn sääntöjenmukaisuus - Toimielimeen kohdistettu vaatimus toimenpiteisiin ryhtymisestä - Olennainen muotomääräys - Kantajan on oltava henkilö, joka on vaatinut toimielintä ryhtymään toimenpiteisiin

(EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

3 EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan kannekirjelmässä on esitettävä kanteen kohde ja yhteenveto seikoista, joihin kanne perustuu. Näiden mainintojen on oltava riittävän selviä ja täsmällisiä, jotta vastaaja voisi järjestää puolustuksensa ja jotta yhteisöjen tuomioistuimet voisivat tutkia kanteen tarvittaessa ilman muita tukenaan olevia tietoja. Jotta oikeusvarmuus ja hyvä oikeudenhoito taattaisiin, kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä on se, että ne olennaiset tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joihin kanne perustuu, on esitetty kannekirjelmän tekstissä johdonmukaisesti ja ymmärrettävästi, vaikka edes lyhyestikin.

4 Perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla nostettu laiminlyöntikanne voidaan ottaa tutkittavaksi ainoastaan sillä edellytyksellä, että kantaja on noudattanut kanteen nostamista edeltävää menettelyä koskevia määräyksiä täyttämällä sen olennaisen muotovaatimuksen, jonka mukaan vastaajana olevaa toimielintä on kehotettava kyseisen artiklan toisessa kohdassa tarkoitetulla tavalla toimimaan. Lisäksi kanteen voi nostaa ainoastaan se henkilö, joka on aikaisemmin esittänyt toimielimelle kyseisen kehotuksen.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys (toinen jaosto) 2 päivänä toukokuuta 1997. - Automobiles Peugeot SA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kilpailu - Kumoamiskanne - Oikeudenkäyntiväite. - Asia T-90/96.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu II-00663



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Käsite - Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia - Kirje, joka on lähetetty komission päätöksen 94/810/EHTY, EY 5 artiklan mukaisen menettelyn ensimmäisessä vaiheessa - Valmisteleva toimi

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

2 Oikeudenkäyntimenettely - Valmistelevasta toimenpiteestä nostettu kanne - Myöhempi toimi - Uusi seikka, jonka perusteella kanteessa esitettyjen vaatimusten muuttaminen on sallittua - Kyseessä ei ole tällainen uusi seikka

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

3 Perustamissopimuksen 173 artiklassa tarkoitettuja kannekelpoisia toimia tai päätöksiä ovat sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi. Silloin kun on kyse toimista tai päätöksistä, jotka syntyvät monivaiheisessa menettelyssä, kannekelpoisia toimenpiteitä ovat pääsääntöisesti ainoastaan sellaiset toimet, joissa lopullisesti vahvistetaan toimielimen kanta kyseisen menettelyn päätteeksi; sen sijaan menettelyn kuluessa tehdyt toimenpiteet, joilla valmistellaan lopullista päätöstä, eivät ole kannekelpoisia.

Kannekelpoisina ei voida pitää kirjeitä, jotka on lähetetty komissiossa kilpailun alalla pidettävistä kuulemismenettelyistä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista tehdyn komission päätöksen 94/810/EHTY, EY 5 artiklan mukaisen menettelyn kuluessa ja joilla on ilmoitettu kantajalle, että komissio on sen kanssa eri mieltä siitä, mitkä ovat liikesalaisuuden suojaamia tietoja, ja että se aikoo antaa valittajille tiedoksi enemmän tietoja kuin kantaja on toivonut varaten kuitenkin tälle määräajan esittää huomautuksensa kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle.

4 Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan kantajan on kannekirjelmässä ilmoitettava oikeudenkäynnin kohde eikä kantaja voi oikeudenkäynnin kuluessa esittää uusia, oikeudenkäynnin kohdetta muuttavia vaatimuksia. Jos alkuperäinen kanne kohdistuu väliaikaiseen toimenpiteeseen, uudet vaatimukset, joilla pyritään saamaan kumotuksi myöhemmin, kanteen nostamisen jälkeen tehty lopullinen päätös, on jätettävä tutkimatta.
86

Tältä osin on tärkeää todeta, että kantajan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämää väitettä, jonka mukaan vaara, että tauti tarttuisi ihmisiin, koskee ainoastaan ajanjaksoa, joka edelsi Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamia ehkäiseviä toimenpiteitä, ei tue ensi näkemältä mikään tieteellinen tutkimus. Nimittäin, vaikka oletettaisiin, että edellä mainitut kymmenen Creutzfeld-Jakobin tautitapausta selittyisivät kaikkein todennäköisimmän olettamuksen avulla, eli joutumisella alttiiksi BSE:lle ennen vuotta 1989, tämän sairauden pitkä itämisaika huomioon ottaen ei ole olemassa varmuutta siitä, että tämän päivämäärän jälkeen ei ole vaaraa BSE:hen liittyvästä tartunnasta. Tämän mukaisesti erityisesti Dr. Willin The Lancet-nimisessä aikakauslehdessä julkaistusta artikkelista (em. s. 924—925) käy ilmi, että väestö on joutunut kosketuksiin BSE:n taudinaiheuttajan kanssa todennäköisesti eniten 1980-luvulla, erityisesti mainitun vuosikymmenen loppupuolella, ennen kuin spesifioitujen naudanlihan sivutuotteita koskeva kielto oli otettu käyttöön. Tämä sopisi yhteen näissä tapauksissa 5—10 vuoden pituisen itämisajan kanssa. Kirjoittajat lisäävät kuitenkin, että jos näiden tapausten ilmaantumisen ja BSE:n välillä on syy-yhteys, on todennäköistä, kun otetaan huomioon se aika, jona väestö on joutunut mahdollisesti kosketuksiin BSE:n kanssa ja tämän mahdollisen kosketuksiin joutumisen laajuus, että Creutzfeld-Jakobin taudin uuden muodon mukaisia tautitapauksia ilmaantuu lisää. SE AC viittaa sitä paitsi 20.3.1996 antamassaan lausunnossa siihen, että on epävarmaa, paljonko näitä tapauksia mahdollisesti ilmenee tulevaisuudessa. Se korostaa 24.3.1996 antamassaan lausunnossa erityisesti sitä, että vaaran täsmällistä suuruutta on mahdotonta arvioida (ks. edellä 11 kohta). Tieteellinen eläinlääkintäkomitea suositteli 22.3.1996 antamassaan lausunnossa (ks. edellä 12 kohta) sellaisten asianmukaisten yhteisön toimenpiteiden hyväksymistä, joissa otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamat toimenpiteet, ja katsoi, että kaikkiin sellaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on tämän sairauden vaikutusten torjuminen ja tarttumisvaaran vähentäminen on suhtauduttava myönteisesti.