18

Näissä olosuhteissa Rechtbank Amsterdam päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Miten asetuksen N:o 261/2004 johdanto-osan 14 perustelukappaleessa mainittua käsitettä ’tapaus’ on tulkittava? 2) Kun otetaan huomioon tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 22 kohta, edellä mainitut asetuksen johdanto-osan 14 perustelukappaleessa tarkoitetut poikkeukselliset olosuhteet eivät tarkoita samaa kuin tilanteet, jotka luetellaan suuntaa-antavasti asetuksen johdanto-osan 14 perustelukappaleen toisessa virkkeessä ja jotka yhteisöjen tuomioistuin luokittelee ’tapahtumiksi’ tuomion 22 kohdassa. Pitääkö paikkansa, että edellä mainitussa tuomion 22 kohdassa tarkoitetut tapahtumat eivät ole asetuksen johdanto-osan 14 perustelukappaleessa tarkoitettuja ’tapauksia’? 3) Miten käsitettä ’poikkeukselliset olosuhteet’ on tulkittava, kun poikkeukselliset olosuhteet liittyvät kyseisen asetuksen johdanto-osan 14 perustelukappaleessa lueteltuun tapaukseen ’odottamattomat lentoturvallisuuteen vaikuttavat puutteet’ ja kun ne tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 23 kohdan mukaan eivät lentoturvallisuuteen vaikuttavina odottamattomina puutteina voi itsessään olla poikkeuksellisia olosuhteita vaan ovat tuon saman tuomion 22 kohdan mukaan ainoastaan omiaan aiheuttamaan tällaisia olosuhteita? 4) Tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 23 kohdan mukaan tekninen vika voidaan lukea tällaisiin ’odottamattomiin lentoturvallisuuteen vaikuttaviin puutteisiin’ ja se on siis tapahtuma tuomion Wallentin-Hermann 22 kohdan mukaisessa merkityksessä. Tähän tapahtumaan liittyviä olosuhteita voidaan näin tuomion 23 kohdan mukaan pitää ’poikkeuksellisina’, jos ne liittyvät tapahtumaan, joka ei liity lentoliikenteen harjoittajan toiminnan tavanomaiseen harjoittamiseen eikä luonteensa tai alkuperänsä vuoksi ole tämän tosiasiallisesti hallittavissa. Kyseisen tuomion 24 kohdan mukaan lentokoneen huoltoon liittyvästä puutteesta johtuvan teknisen vian korjaamisen on siis katsottava kuuluvan lentoliikenteen harjoittajan toiminnan tavanomaiseen harjoittamiseen. Tuomion Wallentin-Hermann 25 kohdan mukaan tällaiset tekniset viat eivät siten ole poikkeuksellisia olosuhteita. Näistä perusteluista näyttää seuraavan, että tekninen vika, joka kuuluu ’odottamattomiin lentoturvallisuuteen vaikuttaviin puutteisiin’, on samanaikaisesti tapahtuma, joka voi liittyä poikkeuksellisiin olosuhteisiin ja olla itsessään poikkeuksellinen olosuhde. Miten tuomion Wallentin-Hermann 22–25 kohtaa on tulkittava, jotta tämä näennäinen ristiriitaisuus poistuisi? 5) Ilmaisua ’liittyy lentoliikenteen harjoittajan toiminnan tavanomaiseen harjoittamiseen’ tulkitaan kansallisissa ensimmäisen asteen tuomioistuimissa säännöllisesti seuraavasti: ’liitännäinen lentoliikenteen harjoittajan tavanomaisiin toimintoihin’. Tämä tulkinta sopii hollannin kielen sanan ’inherent’ merkitykseen (ei tuomion todistusvoimainen teksti). Tällöin myös esimerkiksi lintuihin tai tuhkapilviin törmäämisiä ei pidettäisi tapahtumina tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 23 kohdan mukaisessa merkityksessä. Muussa oikeuskäytännössä annetaan painoarvoa myös tuomion Wallentin-Hermann 23 kohdassa olevalle ilmaisulle ’eikä luonteensa tai alkuperänsä vuoksi ole tämän tosiasiallisesti hallittavissa’. Onko ilmaisua ’liittyy’ tulkittava siten, että sen alaan kuuluvat vain sellaiset tapahtumat, jotka ovat tosiasiallisesti lentoliikenteen harjoittajan hallittavissa? 6) Mikä merkitys tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 26 kohdalle on annettava, tai joka tapauksessa miten tätä tuomion kohtaa on tulkittava niiden vastausten valossa, jotka unionin tuomioistuin antaa edellä esitettyihin neljänteen ja viidenteen kysymykseen? 7) a) Mikäli kuudenteen kysymykseen vastataan siten, että tekniset viat, joita on pidettävä odottamattomina lentoturvallisuuteen vaikuttavina puutteina, ovat poikkeuksellisia olosuhteita, joiden perusteella asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohtaan voidaan vedota menestyksekkäästi, jos ne johtuvat tapahtumasta, joka ei liity lentoliikenteen harjoittajan tavanomaiseen toiminnan harjoittamiseen ja joka ei ole tämän tosiasiallisesti hallittavissa, merkitseekö tämä sitä, että tekninen vika, joka syntyy spontaanisti, joka ei johdu puutteellisesta huollosta ja jota ei myöskään ole havaittu säännöllisen huollon (edellä tosiseikkojen yhteydessä mainitut A–D-tarkastukset ja Daily Control) yhteydessä, voi mahdollisesti olla poikkeuksellinen olosuhde – olettaen, ettei sitä ole voitu havaita näiden säännöllisten huoltokertojen yhteydessä –, koska silloinhan mitään tuomion 26 kohdassa tarkoitettua tapahtumaa ei voida yksilöidä, eikä näin ollen myöskään voida päättää, liittyykö se lentoliikenteen harjoittajan tavanomaisen toiminnan harjoittamiseen ja onko se tämän tosiasiallisesti hallittavissa? b) Mikäli kuudenteen kysymykseen vastataan siten, että tekniset viat, joita on pidettävä odottamattomina lentoturvallisuuteen vaikuttavina puutteina, ovat tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 22 kohdassa tarkoitettuja tapahtumia, ja tekninen vika on syntynyt spontaanisti eikä johdu puutteellisesta huollosta eikä sitä myöskään ole havaittu säännöllisen huollon yhteydessä (edellä mainitut A–D-tarkastukset ja Daily Control), liittyykö tämä tekninen vika silloin lentoliikenteen harjoittajan tavanomaisen toiminnan harjoittamiseen ja onko se tämän hallittavissa edellä mainitun 26 kohdan mukaisessa merkityksessä? c) Mikäli kuudenteen kysymykseen vastataan siten, että tekniset viat, joita on pidettävä odottamattomina lentoturvallisuuteen vaikuttavina puutteina, ovat tuomion Wallentin-Hermann (C-549/07, EU:C:2008:771) 22 kohdassa tarkoitettuja tapahtumia, ja jos tekninen vika on syntynyt spontaanisti, eikä se johdu puutteellisesta huollosta eikä sitä myöskään ole havaittu säännöllisen huollon yhteydessä (edellä mainitut A–D-tarkastukset ja Daily Control), mitä olosuhteita tähän tekniseen vikaan on silloin liityttävä, ja milloin näitä olosuhteita voidaan pitää poikkeuksellisina siten, että niihin voidaan vedota asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisessa merkityksessä? 8) Lentoliikenteen harjoittaja voi siis vedota poikkeuksellisiin olosuhteisiin vain, jos se pystyy osoittamaan, että peruutus tai viivästyminen johtuu poikkeuksellisista olosuhteista, joita ei olisi voitu välttää, vaikka kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet olisi toteutettu. Onko perusteltua tehdä tästä se johtopäätös, että kohtuudella edellytettävien toimenpiteiden toteuttamisella tarkoitetaan poikkeuksellisten olosuhteiden syntymisen välttämistä eikä sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla viivästyminen rajoitetaan asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdassa, luettuna yhdessä tuomion Sturgeon ym. (C‑402/07 ja C‑432/07, EU:C:2009:716) 57–61 kohdan kanssa, mainittuun kolmen tunnin määräaikaan? 9) Lähtökohtaisesti voidaan ajatella kahdenlaisia toimenpiteitä, joiden toteuttamisella teknisestä viasta johtuva viivästyminen voidaan rajoittaa enintään kolmeen tuntiin. Ensinnäkin voidaan pitää varaosavarastoa eri puolilla maailmaa eikä vain lentoliikenteen harjoittajan kotiasemalla. Toiseksi myöhästyneen lennon matkustajat voidaan siirtää toiselle lennolle. Kun lentoliikenteen harjoittajat mitoittavat pitämiään varastoja ja päättävät, missä ne sijaitsevat, voivatko ne pitää lähtökohtana ilmaliikenteen alalla vallitsevaa käytäntöä, myös sellaisten lentoliikenteen harjoittajien osalta, jotka kuuluvat vain osittain asetuksen N:o 261/2004 soveltamisalaan? 10) Kun kansallisen tuomioistuimen on vastattava kysymykseen siitä, onko lentoturvallisuuteen vaikuttaviin puutteisiin vaikuttavista teknisistä vioista aiheutuvan viivästymisen rajoittamiseksi toteutettu kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet, onko sen otettava huomioon viivästymisen seurauksia huonontavat olosuhteet, kuten se, että teknisiä vikoja kohdanneen lentokoneen on ennen kotiasemalleen palaamista poikettava useilla lentoasemilla, mikä voi aiheuttaa ajanhukkaa?”