Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Oikeudenkäyntimenettely – Kanteen nostamisen määräajat – Prekluusio – Ennalta arvaamattomat seikat tai ylivoimainen este – Käsite

(Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 45 artiklan toinen kohta)

2. Oikeudenkäyntimenettely – Tuomioiden perustelut – Laajuus

3. Oikeudenkäyntimenettely – Kanteen nostamisen määräajat – Prekluusio – Anteeksi annettava erehdys – Käsite

4. Oikeudenkäyntimenettely – Kanteen nostamisen määräajat – Faksitse nostettu kanne – Allekirjoitetun alkuperäiskappaleen jättämisen määräaika

(Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 43 artiklan 6 kohta)

5. Oikeudenkäyntimenettely – Kannekirjelmä – Virheen korjaaminen – Edellytykset

(Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 21 artikla; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 6 kohta)

Tiivistelmä

1. Prosessuaalisia määräaikoja koskevien yhteisön säännösten soveltamisesta voidaan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 45 artiklan toisen kohdan mukaisesti poiketa ennalta arvaamattomien seikkojen tai ylivoimaisen esteen vuoksi ainoastaan täysin poikkeuksellisissa olosuhteissa, koska näiden säännösten ankara soveltaminen vastaa oikeusvarmuuden vaatimuksia sekä tarvetta välttää oikeudenhoidossa kaikkea syrjintää ja mielivaltaista kohtelua.

Ylivoimaisen esteen ja ennalta arvaamattomien seikkojen käsitteet sisältävät objektiivisen elementin, joka liittyy epätavallisiin ja toimijasta riippumattomiin seikkoihin, ja subjektiivisen elementin, joka liittyy asianomaisen velvollisuuteen suojautua epätavallisen tapahtuman seurauksia vastaan ryhtymällä tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin, jotka eivät vaadi kohtuuttomia uhrauksia. Toimijan on etenkin seurattava tarkkaan asian käsittelyn vaiheita ja erityisesti osoitettava huolellisuutta noudattaakseen asetettuja määräaikoja. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä ei ole paikata kantajan puuttuvaa huolellisuutta.

(ks. 16, 17 ja 23 kohta)

2. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle asetetun velvollisuuden perustella tuomionsa ei kuitenkaan voida katsoa edellyttävän sitä, että sen olisi vastattava yksityiskohtaisesti kaikkiin kantajan esittämiin väitteisiin, varsinkaan silloin, kun nämä väitteet eivät ole riittävän selviä ja täsmällisiä ja kun ne eivät perustu yksityiskohtaiseen näyttöön.

(ks. 20 ja 34 kohta)

3. Pelkästään se, että yksityisellä oikeussubjektilla on tieto päätöksen lopullisuudesta ja EY 230 artiklan nojalla sovellettavasta kanteen nostamiselle varatusta määräajasta, ei itsessään estä sitä, että se voi vedota anteeksiannettavaan erehdykseen, joka voi olla perusteena kanteen nostamiselle myöhässä, koska tällainen erehdys voi olla kysymyksessä muun muassa silloin, kun kyseinen toimielin on menetellyt tavalla, joka on yksinään tai merkittävässä määrin omiaan aiheuttamaan ymmärrettävää sekaannusta vilpittömässä mielessä olevalle yksityiselle oikeussubjektille, joka on osoittanut noudattaneensa kaikkea sitä huolellisuutta, jota edellytetään tavanomaista harkitsevaisuutta noudattavalta toimijalta.

(ks. 29 kohta)

4. Ensimmäisen oikeusasteen työjärjestyksen 43 artiklan 6 kohdan sanamuodon mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella ei ole harkintavaltaa, kun se soveltaa kyseistä määräystä. Kantajan mahdollisuus vedota prosessuaalisten määräaikojen noudattamisen kannalta päivään, jolloin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamo vastaanotti faksin, edellyttää, että asiakirjan allekirjoitettu alkuperäiskappale, josta on tällä tavoin lähetetty jäljennös, tulee perille mainittuun kirjaamoon viimeistään kymmenen päivän kuluessa. Lisäksi silloin, kun faksi on vastaanotettu yli kymmenen päivää ennen kanteen nostamiselle ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa asetetun määräajan päättymistä, kuten esillä olevassa asiassa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 43 artiklan 6 kohdan määräykset eivät vaikuta tätä määräaikaa pidentävästi.

Näin ollen jäsenvaltio ei voi vedota suhteellisuusperiaatteen loukkaamiseen, koska kanteen tutkimatta jättäminen johtuu siitä, että kyseinen jäsenvaltio ei toiminut huolellisesti niin, että se olisi jättänyt ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon kannekirjelmän allekirjoitetun alkuperäiskappaleen kyseessä olevassa kanteen nostamiselle varatussa määräajassa, eikä siitä, millä tavalla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sovelsi työjärjestyksensä 43 artiklan 6 kohtaa – jolla mainittuun työjärjestykseen sisällytetään nykyaikaiset tiedonsiirtotekniikat – jonka yksi soveltamisedellytys ei täyttynyt esillä olevassa asiassa.

(ks. 38–40 kohta)

5. Vaikka kantaja voi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 6 kohdan nojalla täydentää kannettaan muun muassa lähettämällä puuttuvat liitteet, tämä täydentäminen on kuitenkin mahdollista ainoastaan siltä osin kuin yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön, jota sovelletaan asian käsittelyyn ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, 21 artiklan mukainen keskeinen edellytys, joka koskee asian vireillepanoa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, täyttyy eli kannekirjelmä on toimitettu. Kannekirjelmä muodostaa näet haastehakemuksen, jossa asianosaisten on määritettävä oikeudenkäynnin kohde ja johon nähden liitteillä on puhtaasti todistuksellinen ja välineellinen tehtävä. Näin ollen liitteiden jättämisen ei voitu katsoa vastaavan kannekirjelmän jättämistä osittain.

(ks. 41 kohta)