YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (viides jaosto)

16 päivänä syyskuuta 1997

Asia T-220/95

Christophe Giménez

vastaan

Euroopan unionin alueiden komitea

”Henkilöstö — Talous- ja sosiaalikomitea — Alueiden komitea — Yhteinen organisaatiorakenne — Sisäinen kilpailu — Valintalautakunnan päätös evätä osallistumisoikeus sisäiseen kilpailuun — Kumoamiskanne”

Täydellinen teksti ranskankielellä II-775

Aihe:

Kanne, jossa vaaditaan kumoamaan sisäisen kilpailun AK-A/03/95 valintalautakunnan 27.11.1995 tekemä päätös, jolla kantajalta evättiin oikeus osallistua tähän kilpailuun.

Lopputulos:

Kumoaminen.

Tuomion lyhennelmä

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 16 säädetään, että talous- ja sosiaalikomitealla (jäljempänä TSK) sekä alueiden komitealla (jäljempänä AK) on yhteinen organisaatiorakenne (jäljempänä YOR).

TSK:n ja AK:n pääsihteerit ilmoittivat henkilöstölle 6.12.1994 annetulla tiedonannolla seuraavaa:

”Euroopan parlamentti äänestää todennäköisesti AK:n ja TSK:n sekä yhteisten palveluyksiköiden lopullisesta talousarviosta 16.12.1994. Tämä tarkoittaa, että 1.1.1995 alkaen Maastrichtin sopimuksen pöytäkirjassa N: o 16 määrätty yhteinen organisaatiorakenne on toiminnassa. — — Yhteisen organisaatiorakenteen henkilöstöhallinto, henkilöstön oikeuksista ja velvollisuuksista huolehtiminen sekä näitä vastaavat palvelut kuuluvat TSK:n henkilöstöosaston kahdelle nimittävälle viranomaiselle periaatteessa 1.5.1995 asti. Tämä osasto hoitaa myös AK: n pyynnöstä sen tarvitsemat henkilöstöpalvelut siihen asti, kunnes sillä on oma henkilöstöosasto. Yhteisen organisaatiorakenteen nimittävän viranomaisen velvollisuuksista huolehtivat kahden toimielimen vastaavat hallintoelimet siten, että kumpikin toimielin vastaa sille kuuluvasta henkilöstöstä. — — AK:n ja TSK:n toimistot määrittelevät piakkoin yhteisellä sopimuksella yhteisen organisaatiorakenteen uuden organigrammin osalta organisaation ja hallinnon yksityiskohdat.”

Yhteisön talousarvion pääluokassa VI, otsikoltaan ”talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea”, oli 31.12.1994 kolme osaa: TSK:aa koskeva A osa ja tätä koskeva henkilöstön määrää laivaava taulukko, AK:aa koskeva B osa ja tätä koskeva henkilöstön määrää kuvaavaa taulukko sekä YOR: ta koskeva C osa ja tätä koskeva henkilöstön määrää laivaavaa taulukko.

Näiden henkilöstön määrää kuvaavien taulukoiden perusteella TSK ja AK laativat organisaatiosuunnitelmat. TSK:n ja AK:n nimittävät viranomaiset allekirjoittivat kuitenkin ainoastaan YOR:n nimiä sisältämättömät organisaatiosuunnitelmat. Sitä vastoin TSK:n tai AK:n pääsihteeri ei allekirjoittanut YOR:n nimiä sisältävää organisaatiosuunnitelmaa, josta ilmenee kunkin viran osalta virkamiehen tai toimenhaltijan nimi sekä tunnus CA tai CB sen mukaan, onko hän TSK:sta tai AK:sta.

AK:n puheenjohtaja teki 24.5.1995 päätöksen nro 039/95, jonka 1 artikla kuuluu seuraavasti:

”1. AK : n henkilöstöön kuuluvat kaikki organisaatiosuunnitelman yksityiskohtaisen B ja C osan virkamiehet ja toimenhaltijat, jotka AK:n vastaavat nimittävät viranomaiset ovat nimittäneet tai ottaneet palvelukseen.

2. Koko tämän komitean henkilöstöä pidetään kuitenkin tilapäisesti AK:aan kiinteästi kuuluvana siltä osin kuin kysymys on toimielimen sisäisiin kilpailuihin osallistumisesta.”

Tämä päätös kumottiin maaliskuussa 1997.

AK:n hallinto-, henkilöstö-, varainhoitoja riita-asiainosaston johtaja H. Müllers antoi 30.10.1995 tiedonannon, jossa ilmoitettiin AK:n ja YOR:n työntekijöille AK:n pääsihteeristön järjestämää sisäistä kilpailua koskevasta ilmoituksesta AK-A/03/95 (jäljempänä kilpailuilmoitus), joka koski kilpailua ura-alueen A palkkaluokkiin 8-6 otettavien hallintovirkamiesten ja avustavien hallintovirkamiesten varallaololuettelon laatimiseksi.

Tämän kilpailuilmoituksen otsake kuuluu seuraavasti:

”Euroopan unioni

Alueiden komitea

Sisäistä kilpailua koskeva ilmoitus AK-A/03/95

Euroopan unionin alueiden komitean pääsihteeristö järjestää todistuksiin ja kokeisiin perustuvan sisäisen kilpailun laatiakseen varallaololuettelon

hallintovirkamiehistä ja avustavista hallintovirkamiehistä.

Ī. Ura-alue

— —

VII. — — ”

Kantaja, Christophe Giménez, tuli TSK:n palvelukseen 3.3.1993, jolloin hänet määrättiin työskentelemään henkilöstö-, hallinto- ja varainhoito-osastolle. Antamiensa tietojen mukaan hän huolehti alkuvaiheessa eli Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantuloon asti AK:n toiminnan aloittamiseen liittyvistä tehtävistä; unionisopimuksen tultua voimaan hänet määrättiin YOR:n palvelukseen. Hänen työhönsä kuului lähinnä seuraaviin asioihin liittyviä tehtäviä: AK:n työjärjestyksen valmistelu; YOR:n pemstaminen sekä YOR:n nimittävän viranomaisen toimivaltuuksien käyttöä säätelevän menettelysäännöstön laatiminen; varainhoidon järjestäminen YOR:ssa; AK:n tai TSK:n yhdessä tai erikseen päättämien organisointivaltuuksien delegointipäätökset; Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänä henkilöstösäännöt) säännösten tulkinnasta AK:ssa ja TSK:ssa annetut sisäiset ohjeet; useiden YOR:n yksiköiden tarkastus hallintokuluja valvottaessa.

Hänen palkkalaskelmistaan ilmenee, että 1.5.-31.12.1995 hänen palkkansa kohdistettiin YOR:n talousarvioon.

Kantaja jätti 16.11.1995 hakemuksensa kilpailuun AK-A/03/95 (jäljempänä kilpailu).

Tähän kilpailuun nimetyn valintalautakunnan puheenjohtaja ilmoitti 27.11.1995 kantajalle valintalautakunnan samana päivänä tekemästä päätöksestä, jolla häneltä evättiin oikeus osallistua kilpailuun, koska hän ei täyttänyt kilpailuilmoituksen otsakkeen edellytyksiä sikäli, ettei hän kuulunut AK:n/TSK:n YOR:seen.

Kantaja nosti nyt esillä olevan kanteen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 4.12.1995 jättämällään kannekirjelmällä. Samana päivänä jättämällään erillisellä asiakirjalla hän jätti myös välitoimihakemuksen vaatien määräystä, jolla keskeytettäisiin kilpailumenettely tai tästä kilpailusta johtuvat nimitysmenettelyt; hän pyysi lisäksi yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan 2 kohdan nojalla, että välitoimihakemus käsiteltäisiin kiireellisesti.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin 21.12.1995 antamalla määräyksellä Union syndicale-Bruxelles sekä TSK hyväksyttiin väliintulijoiksi tukemaan kantajan vaatimuksia; välitoimihakemus sitä vastoin hylättiin.

Tutkittavaksi ottaminen

Aluksi on täsmennettävä kanteen kohde sekä eri kanneperusteet ja väitteet.

Kanne voidaan tutkia siltä osin kuin sillä vaaditaan 27.11.1995 tehdyn päätöksen kumoamista (34 kohta).

Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut kilpailuilmoituksen ja valintalautakunnan jäsenten nimeämispäätöksen lainvastaisuutta koskevienkanneperasteiden tutkittavaksi ottamisesta, että kantaja, joka on nostanut kanteen hänelle vastaisesta palvelukseenottomenettelyn tietyssä vaiheessa tehdystä toimesta, voi vedota mainitussa menettelyssä aiemmin tehtyjen toimien lainvastaisuuteen, jos ne liittyvät läheisesti kanteen kohteena olevaan toimeen (35 kohta).

Viittaukset: asia C-448/93 P, komissio v. Noonan, 11.8.1995 (Kok. 1995, s. I-2321, 17-19 kohta).

Kilpailuilmoituksen lainvastaisuutta koskevan perusteen osalta on pidettävä toisiinsa läheisesti liittyvinä ja siten tutkivaksi ottamisen edellytykset täyttävinä väitteitä, että kilpailuilmoitus on ristiriidassa pöytäkirjan N:o 16, yhdenvertaisen kohtelun periaatteen, henkilöstösääntöjen 27 artiklan, yhteisöjen henkilöstöä koskevien yleisten periaatteiden sekä henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan kanssa (36 kohta).

Tästä seuraa, että peruste kilpailuilmoituksen lainvastaisuudesta tutkitaan siltä osin kuin edellä on täsmennetty ja ilman että olisi taipeen ratkaista, täyttyvätkö tutkittavaksi ottamisen edellytykset siltä osin kuin kyse on tämän perusteen tueksi esitetyistä muista väitteistä taikka valintalautakunnan jäsenten nimeämispäätöksen lainvastaisuutta koskevasta perusteesta (37 kohta)

Pääasia

Eri kanneperusteet, väitteet ja perustelut voidaan jakaa kahteen osaan. Kantaja vaatii näet 27.11.1995 tehdyn päätöksen kumoamista siksi, että riidanalaista kilpailua ei olisi saanut rajata yksinomaan AK:n ja YOR:n henkilöstöön, ottamatta huomioon myös TSK:n henkilöstöä, ja toisaalta siksi, että kantajan olisi pitänyt katsoa kuuluvan YOR:seen (67 kohta).

Lainvastaisuus, joka rasittaa 27.11.1995 tehtyä päätöstä, koska osallistumisoikeutta kilpailuun ei olisi saanut rajata yksinomaan AK.nja YOR.n henkilöstöön

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 16 määrätään, että ”talous- ja sosiaalikomitealla sekä alueiden komitealla on yhteinen organisaatiorakenne”, jotta AK voitaisiin perustaa paitsi taloudellisesti ja rahoituksellisesti, myös poliittisesti ja toimielimellisesti edullisesti hyödyntäen suuremmista yksiköistä johtuvia etuja ja synergiavaikutuksia (69 ja 71 kohta).

Vaikka lähdettäisiin siitä, että pöytäkirjassa N:o 16 ja perustamissopimuksen 198 a artiklassa ei edellytettäisikään, että YOR:seen kuuluisivat AK:n ja TSK:n koko henkilöstö, tätä ei mainitussa pöytäkirjassa ja artiklassa myöskään suljeta pois. Koska näin ollen yhteisön toimielinten yhteistyömuotoja ei ole täsmennetty perustamissopimuksissa, on katsottava, että kyseisten toimielinten on itse jäljestettävä tämä yhteistyö. Samoin toimielinten itsenäisyysperiaate, joka konkretisoituu oikeutena oman organisaationsa järjestämiseen, velvoittaa toimielimet määrittelemään yhteisesti yhteistyönsä yksityiskohdat, silloin kun toimivaltuudet on jaettu (72 kohta).

Viittaukset: asia 244/81, Klöckner-Werke v. komissio, 11.5.1983 (Kok. 1983, s. 1451, 11 kohta).

Oikeusturvan noudattamisen varmistamiseksi on katsottava sisäisen kilpailun ollessa kyseessä, että koska AK:n ja TSK:n välillä ei ole sopimusta YOR:n sisällöstä, luonteesta, organisaatiosta ja toiminnasta, YOR:seen kuuluu koko molempien toimielinten palveluksessa oleva henkilöstö, joten pelkästään AK:n ja YOR:n henkilöstöön rajattu kilpailu on lainvastainen (73-82 kohta).

Tästä seuraa, että kilpailuilmoituksen lainvastaisuutta ja pöytäkirjan N:o 16 rikkomista koskevat perusteet on hyväksyttävä (83 kohta).

Koska riidanalaiseen kilpailuun eivät voineet osallistua ne TSK:n virkamiehet ja toimihenkilöt, jotka tekivät työtä YOR:n ja myös AK:n hyväksi, kilpailuun hyväksymisen ennakkoedellytys oli pelkästään eräs tosiasiallinen olosuhde, jolla ei ollut henkilöstösääntöjen ja perustamissopimuksen kannalta mitään oikeudellista merkitystä, ja joka riippui niin sanotusta kuulumisesta tiettyyn sisällöltään määrittelemättömään kokonaisuuteen eli YOR:seen, eikä tällä olosuhteella ollut mitään yhteyttä pätevyyteen tai kokemukseen. Tämä edellytys sai aikaan sen, että saman ura-alueen työntekijöitä kohdeltiin eri tavoin, ilman että se olisi ollut objektiivisesti perusteltua, joten edellytys on ristiriidassa syrjintäkiellon periaatteen kanssa (86 kohta).

Tästä seuraa, että henkilöstösääntöjen 27 artiklan ensimmäisen kohdan rikkomista sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista koskevat perusteet on niin ikään hyväksyttävä (87 kohta).

Tämän lisäksi kilpailuilmoitus rikkoo henkilöstösääntöjen määräyksiä virkamieskilpailujen järjestämisestä (88 kohta).

Silloin kun nimittävä viranomainen päättää aloittaa kilpailumenettelyn, tämä on järjestettävä henkilöstösääntöjen liitteen III mukaisesti. Tässä liitteessä olevan 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että kilpailuilmoituksessa on täsmennettävä ”kilpailun luonne (toimielimen sisäinen kilpailu, toimielinten sisäinen kilpailu, avoin kilpailu, tarvittaessa kahden tai useamman toimielimen yhteinen avoin kilpailu)” (89 kohta).

Vaikka toimielimillä onkin laaja harkintavalta päättäessään soveliaimmista keinoista henkilöstötarpeidensa täyttämiseksi, niiden on kuitenkin noudatettava yhtä niistä menettelyistä, joista on säädetty henkilöstösäännöissä tai muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa (90 kohta).

Viittaukset: yhdistetyt asiat 341/85,251/86,258/86, 259/86,262/86,266/86, 222/87 ja 232/87, Van der Stijl ja Cullingtonv. komissio, 28.2.1989 (Kok. 1989, s. 511, 11 kohta).

Näin ollen nimittävän viranomaisen valittavana oli AK:n sisäinen kilpailu tai toimielinten sisäinen kilpailu. Henkilöstösäännöissä käytetään näet täsmällistä terminologiaa, jota ei analogisesti voida laajentaa koskemaan tapauksia, joita ei nimenomaisesti mainita. Esillä olevassa asiassa kilpailuilmoituksesta ja AK:n puheenjohtajan 24.5.1995 tekemästä päätöksestä käy ilmi, että riidanalainen kilpailu oli avoin virkamiehille ja toimenhaltijoille AK:sta sekä YOR:sta, johon kuuluu sekä AK: n että TSK: n henkilöstöä. Koska kilpailu näin ollen oli avoin AK: n henkilöstölle mutta vain sille osalle TSK:n henkilöstöstä, joka oli määrätty YOR:seen, tällaisesta kilpailusta ei ole säädetty henkilöstösääntöjen liitteessä III olevassa 1 artildan 1 kohdan a alakohdan luettelossa. Kilpailu on siten ristiriidassa tämän säännöksen kanssa (91 kohta).

Viittaukset: asia T-15/95, do Paço Quesado v. komissio, 28.2.1996 (Kok. H. 1996, s. II-171, 29 kohta).

Tästä seuraa, että henkilöstösääntöjen kilpailumenettelyä koskevassa liitteessä III olevien säännösten rikkomista koskeva peruste on niin ikään hyväksyttävä (92 kohta).

Lainvastaisuus, joka rasittaa 27.11.1995 tehty ä päätöstä, koska kantajan osalta olisi pitänyt katsoa, että hän kuului YOR.seen

On tutkittava kantajan väittämä, jónica mukaan siinäkin tapauksessa, että katsottaisiin, että osallistumista riidanalaiseen kilpailuun voidaan rajoittaa yksinomaan AK:n ja YOR:n virkamiehiin ja toimenhaltijoihin, kilpailun valintalautakunta on tehnyt ilmeisen arviointivirheen ja loukannut yhdenvertaisen kohtelun periaatetta katsoessaan, ettei kantaja kuulu YOR:seen (93 kohta).

Virkamiehen tai toimenhaltijan palkan kohdentamista talousarvion uuden VI osaston A, B tai C osaan koskevat useat oikeussäännöt, ja erityisesti 21.12.1977 annetun varainhoitoasetuksen (ETY) N: o 1923/9419 artildan 1 kohta sekä 20 artiklan 3 ja 4 kohta, joista johtuu, että virkamiehen tai toimenhaltijan virka-asema ja hänen kuulumisensa yhteen kolmesta kokonaisuudesta AK, TSK ja YOR tulee vastata virkaa tätä kokonaisuutta koskevassa henkilöstön määrää laivaavassa taulukossa. Jos katsottaisiin AK:n ja/tai TSK:n voivan määrätä virkamiehen tai toimihenkilön työskentelemään omaan vastaavaan rakenteeseensa kohdistaen hänen palkkansa kuitenkin YOR:n henkilöstön määrää kuvaavaan taulukkoon, tämä loukkaisi lisäksi budjettivallan käyttäjän oikeutta vahvistaa YOR:n suuntaviivat päättämällä esimerkiksi keskittää pääosan varoista YOR:seen näiden kahden neuvoa-antavan toimielimen erityisten rakenteiden sijasta (119 kohta).

Valintalautakunta on tehnyt ilmeisen arviointivirheen päättäessään, että kantajalta evättiin oikeus osallistua riidanalaiseen kilpailuun. Se ei ole pelkästään tehnyt päätöstään häilyvin, epätäsmällisin ja asiaan vaikuttamattomin perustein, vaan se on lisäksi laiminlyönyt ottaa huomioon konkreettiset ja helposti tarkistettavissa olevat selvitykset, kuten kantajan hakemuksen, hänen tehtäviensä luonteen ja hänen palkkansa kohdentamisen YOR:n talousarvioon. Näin menetellessään valintalautakunta on myös loukannut yhdenvertaisen kohtelun periaatetta evätessään ilman objektiivista syytä kantajan oikeuden osallistua kilpailuun, vaikka työskennellessään YOR:n hyväksi ja saadessaan palkkansa tämän talousarviosta, hän oli täysin samanlaisessa asemassa kuin muut YOR:seen työskentelemään määrätyt hakijat, jotka hyväksyttiin osallistumaan riidanalaiseen kilpailuun (121 kohta).

Tästä seuraa, että ilmeistä arviointivirhettä sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista koskevat perusteet on niin ikään hyväksyttävä (122 kohta).

Ratkaisu:

Sisäisen kilpailun AK-A/03/95 valintalautakunnan tekemä päätös, jolla kantajalta evättiin oikeus osallistua kyseiseen kilpailuun, kumotaan.