10.

Kyseisen direktiivin liitteessä V olevissa 1.3, 1.3.1 ja 1.3.4 kohdassa säädetään seuraavaa: ”1.3. Pintavesien ekologisen ja kemiallisen tilan seuranta Pintavesien seurantaverkko on perustettava 8 artiklan vaatimusten mukaisesti. Seurantaverkko on suunniteltava siten, että kunkin vesistöalueen ekologisesta ja kemiallisesta tilasta saadaan yhtenäinen ja monipuolinen kokonaiskuva ja että vesimuodostumien luokittelu viiteen luokkaan 1.2 kohdassa olevien normatiivisten määritelmien mukaan on mahdollista. Jäsenvaltioiden on liitettävä vesipiirin hoitosuunnitelmaan pintavesien seurantaverkkoa esittävä kartta tai kartat. – – 1.3.1. Perusseurannan rakenne – – Seurantapaikkojen valinta Riittävän monessa pintavesimuodostumassa on tehtävä perusseurantaa, jotta voidaan arvioida vesipiirin kaikkien valuma-alueiden ja osavaluma-alueiden pintavesien tila kokonaisuudessaan. Vesimuodostumia valittaessa jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että silloin kun se on aiheellista, seurantaa tehdään seuraavissa paikoissa: – paikoissa, joissa veden virtaama on merkittävä koko vesipiirin kannalta; seurantaan sisällytetään suurten jokien sellaisia kohtia, joissa valuma-alue on suurempi kuin 2500 km2, – paikoissa, joissa vesitilavuus on merkittävä vesipiirin kannalta, seurantaan sisällytetään suuria järviä ja tekojärviä, – paikoissa, joissa merkittävät vesimuodostumat ulottuvat yli jäsenvaltion rajan, – paikoissa, jotka on määritelty tietojen vaihtoa koskevassa neuvoston päätöksessä 77/795/ETY[ ( 5 )], ja – muissa paikoissa, joita tarvitaan jäsenvaltion rajan yli ja meriympäristöön kulkeutuvaa pilaavien aineiden kuormaa arvioitaessa. – – 1.3.4. Seurantatiheys Perusseurantajaksona on noudatettava fysikaalis-kemiallisten laatutekijöiden jäljempänä esitettyjä tiheyksiä, jolleivät pidemmät väliajat ole perusteltuja teknisen tietämyksen tai asiantuntija-arvion perusteella. Biologisten ja hydrologis-morfologisten laatutekijöiden seurantaa on tehtävä vähintään kerran perusseurantajaksona. Toiminnallisessa seurannassa jäsenvaltioiden on määriteltävä kunkin muuttujan seurantatiheys niin, että saadaan riittävästi tietoja kyseisen laatutekijän tilan arvioimiseksi luotettavasti. Ohjeellisesti väliaikojen ei tulisi olla jäljempänä taulukossa esitettyjä pitempiä, jolleivät pidemmät väliajat ole perusteltuja teknisen tietämyksen tai asiantuntija-arvion mukaan. Seurantatiheys on valittava siten, että saavutetaan hyväksyttävä luotettavuus- ja tarkkuustaso. Seurantajärjestelmällä saavutetut luotettavuus- ja tarkkuusarviot on ilmoitettava vesipiirin hoitosuunnitelmassa. Seurantatiheydet on valittava siten, että otetaan huomioon sekä luonnon että ihmistoiminnan muuttujissa aiheuttama vaihtelu. Seuranta-ajat on valittava siten, että vuodenaikaisvaihtelun vaikutus tuloksiin on mahdollisimman pieni, ja siten varmistettava, että tulokset osoittavat vesimuodostumassa ihmistoiminnan vaikutuksesta tapahtuneita muutoksia. Saman vuoden eri vuodenaikoina on tarvittaessa tehtävä lisäseurantaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Laatutekijä Joet Järvet Jokisuiden vaihettumis-alueet Rannikkovedet Biologiset Kasviplankton 6 kk 6 kk 6 kk 6 kk Muu vesikasvillisuus 3 v 3 v 3 v 3 v Pohjaeläimet 3 v 3 v 3 v 3 v Kalat 3 v 3 v 3 v Hydrologis-morfologiset Esteettömyys 6 v Hydrologia jatkuvasti 1 kk Morfologia 6 v 6 v 6 v 6 v Fysikaalis-kemialliset Lämpöolot 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk Happitilanne 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk Suolaisuus 3 kk 3 kk 3 kk Ravinneolot 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk Happamoitumistilanne 3 kk 3 kk Muut pilaavat aineet 3 kk 3 kk 3 kk 3 kk Prioriteettiaineet 1 kk 1 kk 1 kk 1 kk – –”