Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne – Komission oikeus ryhtyä toimiin – Tämän oikeuden käyttäminen ei riipu erityisen oikeussuojan tarpeesta

(EY 226 artikla)

2. Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne − Oikeudenkäyntiä edeltävä menettely − Kohde − Perusteltu lausunto − Sisältö

(EY 226 artikla)

3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita sekä vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alojen julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin liittyvät muutoksenhakumenettelyt – Direktiivit 89/665 ja 92/13 – Menettely, jonka nojalla komissio voi ryhtyä ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin, jos julkisten hankintasopimusten tekomenettelyä koskevia yhteisön säännöksiä rikotaan selvästi ja ilmeisesti – Menettely, joka ei liity EY 226 artiklassa tarkoitettuun jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaan menettelyyn

(EY 226 artikla; neuvoston direktiivin 89/665 3 artikla ja neuvoston direktiivin 92/13 8 artikla)

4. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt – Direktiivi 93/38 – Poikkeukset yleisistä säännöistä – Edellytykset – Suppea tulkinta – Todistustaakka

(Neuvoston direktiivin 93/38 20 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta)

Tiivistelmä

1. Komission ei EY 226 artiklaan perustuvaa toimivaltaansa käyttäessään tarvitse näyttää toteen erityisen oikeussuojaintressin olemassaoloa. Komission tehtävänä on yleisen edun mukaisesti viran puolesta huolehtia siitä, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisön oikeutta, ja saada yhteisöjen tuomioistuin toteamaan siihen perustuvien velvollisuuksien mahdolliset noudattamatta jättämiset niiden lopettamiseksi. EY 226 artiklalla ei näin ollen pyritä suojelemaan tämän toimielimen omia oikeuksia. Yksin komissio voi päättää, onko jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen toteamista koskevan menettelyn aloittaminen asianmukaista ja tarvittaessa minkä tekemisen tai tekemättä jättämisen perusteella menettely on aloitettava.

(ks. 14−16 kohta)

2. Vaikka jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen yhteydessä perustellussa lausunnossa on esitettävä yhtenäisesti ja yksityiskohtaisesti syyt, joiden vuoksi komissio on katsonut, että kyseinen jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta sille perustamissopimuksen perusteella kuuluvan velvoitteen, komission ei kuitenkaan tarvitse esittää perustellussa lausunnossa toimenpiteitä, joilla moitittu jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen voitaisiin korjata.

Oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn tarkoituksena on jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen kohteen rajaaminen, jotta asianomaiselle jäsenvaltiolle annetaan tilaisuus noudattaa yhteisön oikeuden mukaisia velvoitteitaan tai puolustautua tehokkaasti komission esittämiä väitteitä vastaan.

Näin ollen ainoastaan siinä tapauksessa, että komissio aikoo perustaa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen siihen, ettei tiettyjä toimenpiteitä, joilla jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen voidaan korjata, ole toteutettu, sen on ilmoitettava täsmällisesti nämä toimenpiteet perustellussa lausunnossa.

(ks. 21−23 kohta)

3. Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 92/13 8 artiklassa sekä julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 89/665 3 artiklassa vahvistettu suoran puuttumisen menettely, jonka perusteella komissio voi puuttua jäsenvaltion toimenpiteisiin, jos se havaitsee, että selvä ja ilmeinen julkisia hankintoja koskevien yhteisön säännösten vastainen menettely on tapahtunut, on ennalta ehkäisevä toimenpide, jolla ei voida poiketa EY 226 artiklassa komissiolle annetusta toimivallasta eikä korvata sitä, joten se, että komissio on tai ei ole käyttänyt kyseistä menettelyä, on merkityksetöntä, kun on kyse sen arvioimisesta, voidaanko jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne ottaa tutkittavaksi. Valinta näiden kahden menettelyn välillä kuuluu siis komission harkintavaltaan.

(ks. 27 ja 28 kohta)

4. Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/38 20 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan säännöksiä, joiden mukaan hankintayksiköt voivat tietyissä tapauksissa noudattaa tiettyä menettelyä ilman ennalta esitettyä tarjouskilpailukutsua, on poikkeuksina julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyä koskeviin sääntöihin tulkittava suppeasti. Lisäksi todistustaakka kuuluu sille, joka haluaa vedota niihin.

Ensinnäkin kyseisen direktiivin 20 artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltaminen edellyttää kahden kumulatiivisen edellytyksen täyttymistä eli yhtäältä sen, että sopimuksen kohteena olevaan urakkaan liittyy teknisiä syitä, ja toisaalta sen, että näiden teknisten syiden vuoksi kyseisen urakan myöntäminen tietylle yritykselle on ehdottoman välttämätöntä.

Toiseksi kyseisen direktiivin 20 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyyn poikkeukseen on liitetty kolme kumulatiivista edellytystä eli ennalta arvaamattomien syiden olemassaolo, äärimmäinen kiire, jonka vuoksi tarjouskilpailukutsuun liittyvien määräaikojen noudattaminen ei ole mahdollista, sekä ennalta arvaamattomien syiden ja äärimmäisen kiireen välinen syy-yhteys.

Se, että viranomainen, jonka on hyväksyttävä kyseinen hanke, voi asettaa määräaikoja, on tältä osin kyseisen hankkeen hyväksymismenettelyyn liittyvä ennalta arvattava seikka.

(ks. 33, 34, 40 ja 43 kohta)