Väliaikainen versio

UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (suuri jaosto)

21 päivänä joulukuuta 2021 ( )

Ennakkoratkaisupyynnöt – Päätös 2006/928/EY – Yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskeva järjestelmä tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla – Luonne ja oikeusvaikutukset – Romaniaa sitova luonne – Oikeusvaltio – Tuomioistuinten riippumattomuus – SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta – Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla – Korruption torjunta – Unionin taloudellisten etujen suojaaminen – SEUT 325 artiklan 1 kohta – Taloudellisten etujen suojaamisesta tehty yleissopimus – Rikosoikeudelliset menettelyt – Curtea Constituționalăn (perustuslakituomioistuin, Romania) tuomiot, jotka koskevat tiettyjen todisteiden antamisen laillisuutta ja vakavaa korruptiota koskevia asioita käsittelevien ratkaisukokoonpanojen kokoonpanoa – Kansallisten tuomioistuinten velvollisuus varmistaa Curtea Constituționalăn ratkaisujen täytäntöönpano – Tuomareiden kurinpidollinen vastuu näiden ratkaisuiden noudattamisen laiminlyönnistä – Toimivalta jättää soveltamatta Curtea Constituționalăn ratkaisuja, jotka ovat unionin oikeuden vastaisia – Unionin oikeuden ensisijaisuus

Yhdistetyissä asioissa C-357/19, C-379/19, C-547/19, C-811/19 ja C-840/19,

joissa on kyse viidestä SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jotka Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ylin yleinen tuomioistuin, Romania) on esittänyt 6.5.2019 (C-357/19), 13.5.2019 (C-547/19), 31.10.2019 (C-811/19) ja 19.11.2019 (C-840/19) tekemillään päätöksillä, jotka ovat saapuneet unionin tuomioistuimeen 6.5, 15.7, 4.11. ja 19.11.2019, ja Tribunalul Bihor (Bihorin alioikeus, Romania) on esittänyt 14.5.2019 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 14.5.2019 (C-379/19)

rikosasioissa, joissa vastaajina ovat

PM (C-357/19),

RO (C-357/19),

SP (C-357/19),

TQ (C-357/19),

KI (C-379/19),

LJ (C-379/19),

JH (C-379/19),

IG (C-379/19),

FQ (C-811/19),

GP (C-811/19),

HO (C-811/19),

IN (C-811/19) ja

NC(C-840/19),

Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – Direcţia Naţională Anticorupţien (C-357/19, C-811/19 ja C-840/19),

QN:n (C-357/19),

UR:n (C-357/19),

VS:n (C-357/19),

WT:n (C-357/19),

Autoritatea Naţională pentru Turismin (C-357/19),

Agenţia Naţională de Administrare Fiscalăn (C-357/19),

SC Euro Box Promotion SRL:n (C-357/19),

Direcţia Naţională Anticorupţie – Serviciul Teritorial Oradean (C-379/19) ja

JM:n(C-811/19) osallistuessa asian käsittelyyn,

sekä asiassa

CY ja

Asociaţia ”Forumul Judecătorilor din România”

vastaan

Inspecţia Judiciară,

Consiliul Superior al Magistraturii ja

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (C-547/19),

UNIONIN TUOMIOISTUIN (suuri jaosto),

toimien kokoonpanossa: presidentti K. Lenaerts, varapresidentti L. Bay Larsen, jaostojen puheenjohtajat A. Arabadjiev, A. Prechal ja K. Jürimäe, S. Rodin sekä tuomarit M. Ilešič, T. von Danwitz (esittelevä tuomari), M. Safjan, F. Biltgen ja N. Piçarra,

julkisasiamies: M. Bobek,

kirjaaja: A. Calot Escobar,

ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,

ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet

– PM, edustajinaan V. Rădulescu ja V. Tobă, avocați,

– RO, edustajinaan O. Ţopa, R. Chiriţă ja O. Chiriţă, avocați,

– TQ, edustajanaan M. Mareş, avocat,

– KI ja LJ, edustajinaan R. Chiriță, F. Mircea ja O. Chiriță, avocați,

– CY, edustajanaan P. Rusu, avocat, ja C. Bogdan,

– Asociația ”Forumul Judecătorilor din România”, edustajanaan D. Călin ja L. Zaharia,

– FQ, edustajanaan A. Georgescu, avocat,

– NC, edustajinaan D. Lupaşcu ja G. Thuan Dit Dieudonné, avocats,

– Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – Direcţia Naţională Anticorupţie, asiamiehinään C. Nistor ja D. Ana,

– Direcția Națională Anticorupție – Serviciul Teritorial Oradea, asiamiehenään D. Ana,

– Inspecția Judiciară, asiamiehenään L. Netejoru,

– Consiliul Superior al Magistraturii, asiamiehenään L. Savonea,

– Romanian hallitus, asiamiehinään aluksi C.-R. Canţăr, S.-A. Purza, E. Gane, R. I. Haţieganu ja L. Liţu, sittemmin S.-A. Purza, E. Gane, R. I. Haţieganu ja L. Liţu,

– Puolan hallitus, asiamiehenään B. Majczyna,

– Euroopan komissio, asiamiehinään aluksi J. Baquero Cruz, I. Rogalski, P. Van Nuffel, M. Wasmeier ja H. Krämer, sittemmin J. Baquero Cruz, I. Rogalski, P. Van Nuffel ja M. Wasmeier,

kuultuaan julkisasiamiehen 4.3.2021 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,

on antanut seuraavan

tuomion

1 Ennakkoratkaisupyynnöt koskevat lähinnä SEU 2 artiklan ja SEU 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, SEUT 325 artiklan 1 kohdan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen, joka on allekirjoitettu Brysselissä 26.7.1995 (EYVL 1995, C 316, s. 49; jäljempänä taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus), ja yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla 13.12.2006 tehdyn komission päätöksen 2006/928/EY (EUVL 2006, L 354, s. 56) sekä unionin oikeuden ensisijaisuuden periaatteen tulkintaa.

2 Nämä pyynnöt on esitetty

– rikosasioissa, joissa vastaajina ovat PM, RO, TQ ja SP (C-357/19), KI, LJ, JH ja IG (C-379/19), FQ, GP, HO ja IN (C-811/19) ja NC(C-840/19) ja joissa on kyse muun muassa korruptiorikoksesta ja arvonlisäveroa koskevasta veropetoksesta, sekä

– asiassa, jossa asianosaisina ovat CY ja Asociaţia ”Forumul judecătorilor din România” (jäljempänä Romanian tuomareiden edunvalvontayhdistys) sekä Inspecialia judiciară (tuomioistuinten tarkastusyksikkö, Romania), Consiliul Superior al Magistraturii (ylin tuomarineuvosto, Romania) ja Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ylin tuomioistuin, Romania) ja jossa on kyse kurinpitoseuraamuksen määräämisestä CY:lle (C-547/19).

Asiaa koskevat oikeussäännöt

Unionin oikeus

Taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus

3 Taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Tässä yleissopimuksessa tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvalla petoksella:

a) menojen osalta tahallista tekoa tai laiminlyöntiä, joka koskee

– väärien, virheellisten tai puutteellisten ilmoitusten tai asiakirjojen käyttämistä tai esittämistä, josta seuraa, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tai Euroopan yhteisöjen hoidossa oleviin tai sen puolesta hoidettuihin budjetteihin sisältyviä varoja nostetaan tai pidätetään oikeudettomasti;

– erityistä velvoitetta rikkoen tapahtuvaa tietojen ilmoittamatta jättämistä, jolla on sama seuraus kuin edellä;

– tällaista varojen väärinkäyttöä muihin tarkoituksiin kuin ne on alun perin myönnetty

b) tulojen osalta, tahallista tekoa tai laiminlyöntiä, joka koskee

– väärien, virheellisten tai puutteellisten ilmoitusten tai asiakirjojen käyttämistä tai esittämistä, josta seuraa, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tai Euroopan yhteisöjen hoidossa oleviin tai sen puolesta hoidettuihin budjetteihin sisältyvät varat vähenevät oikeudettomasti,

– – ”

4 Saman yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan sanamuoto on seuraava:

”Jäsenvaltiot toteuttavat tarpeelliset toimenpiteet säätääkseen 1 artiklassa tarkoitetut teot sekä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tekoihin liittyvän avunannon rikokseen, siihen yllyttämisen tai rikoksen yrityksen tehokkain, suhteellisin ja vakuuttavin seuraamuksin rikoksina rangaistaviksi käsittäen ainakin tärkeissä petostapauksissa vankeusrangaistukset, joista voi seurata tekijän luovuttaminen. Kuitenkin törkeänä petoksena pidetään jokaisen jäsenvaltion vahvistamaa vähimmäismäärää koskevaa petosta. Tätä vähimmäismäärää ei saa vahvistaa 50 000:ta [euroa] suuremmaksi.”

5 Neuvosto antoi 27.9.1996 päivätyllä asiakirjalla Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevaan yleissopimukseen liittyvän pöytäkirjan (EYVL 1996, C 313 s. 1). Pöytäkirja kattaa sen 2 ja 3 artiklan mukaan lahjuksen ottaminen ja lahjuksen antamisen.

Liittymisasiakirja

6 Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen (EUVL 2005, L 157, s. 11; jäljempänä liittymissopimus), joka tuli voimaan 1.1.2007, 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

”2. Liittymisehdot ja liittymisen vuoksi niihin sopimuksiin, joihin unioni perustuu, tehtävät mukautukset, joita sovelletaan liittymispäivästä Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen voimaantulopäivään saakka, ovat tähän sopimukseen liitetyssä asiakirjassa. Kyseisen asiakirjan määräykset ovat erottamaton osa tätä sopimusta.

3. – –

Säädökset, jotka on annettu ennen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun pöytäkirjan voimaantuloa tämän sopimuksen tai 2 kohdassa tarkoitetun asiakirjan perusteella, pysyvät voimassa ja niiden oikeusvaikutus säilyy, kunnes niitä muutetaan tai ne kumotaan.”

Liittymisasiakirja

7 Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan (EUVL 2005, L 157, s. 203; jäljempänä liittymisasiakirja), joka tuli voimaan 1.1.2007, 2 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ja Euroopan keskuspankin ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat Bulgariaa ja Romaniaa liittymispäivästä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin.”

8 Liittymisasiakirjan 37 artiklan sanamuoto on seuraava:

”Jos Bulgaria tai Romania ei ole onnistunut panemaan täytäntöön liittymisneuvottelujen yhteydessä antamiaan sitoumuksia aiheuttaen näin vakavaa häiriötä sisämarkkinoiden toiminnalle, mukaan lukien kaikki sellaisiin alakohtaisiin politiikkoihin liittyvät sitoumukset, jotka koskevat rajat ylittäviä vaikutuksia omaavia taloudellisia toimia, tai välittömän riskin tällaisen häiriön syntymisestä, komissio voi enintään kolmannen liittymistä seuraavan vuoden loppuun asti jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä.

Toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia ja ensisijaisesti on käytettävä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä sisämarkkinoiden toiminnalle, ja tarvittaessa sovellettava olemassa olevia alakohtaisia suojajärjestelyjä. Näitä suojatoimenpiteitä ei kuitenkaan saa käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. Suojalausekkeeseen voidaan vedota seurannassa ilmenneiden seikkojen perusteella jopa ennen liittymistä, ja toteutetut toimenpiteet tulevat voimaan jo liittymispäivänä, jollei niissä säädetä myöhemmästä ajankohdasta. Toimenpiteitä ei saa pitää voimassa kauempaa kuin on ehdottomasti tarpeen ja ne on joka tapauksessa poistettava, kun asianomainen sitoumus pannaan täytäntöön. Niitä voidaan kuitenkin soveltaa ensimmäisessä kohdassa mainitun määräajan jälkeen niin kauan, kuin asianomaisia sitoumuksia ei ole täytetty. Komissio voi mukauttaa toimenpiteitä tarvittaessa sitä mukaa, kuin kyseinen uusi jäsenvaltio edistyy sitoumustensa täyttämisessä. Komissio tiedottaa neuvostolle hyvissä ajoin suojatoimenpiteiden peruuttamisesta ja ottaa asianmukaisesti huomioon neuvoston tässä suhteessa esittämät huomautukset.”

9 Liittymisasiakirjan 38 artiklassa määrätään seuraavaa:

”Jos EU‐sopimuksen VI osaston mukaiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen rikosoikeuden alalla liittyvien puitepäätösten tai muiden asiaankuuluvien sitoumusten, yhteistyövälineiden ja päätösten sekä EY:n perustamissopimuksen IV osaston mukaiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen yksityisoikeudellisissa asioissa liittyvien direktiivien ja asetusten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanossa tai soveltamisessa on Bulgariassa tai Romaniassa vakavia puutteita tai välitön riski tällaisten puutteiden syntymisestä, komissio voi enintään kolmannen liittymistä seuraavan vuoden loppuun asti jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja jäsenvaltioita kuultuaan toteuttaa asiaankuuluvia toimenpiteitä ja täsmentää niiden soveltamista koskevat edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt.

Kyseiset toimenpiteet voivat merkitä asianomaisten säännösten ja päätösten soveltamisen tilapäistä keskeyttämistä Bulgarian tai Romanian ja minkä tahansa muun jäsenvaltion tai muiden jäsenvaltioiden välisissä suhteissa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tiiviin oikeudellisen yhteistyön jatkumista. Suojalausekkeeseen voidaan vedota seurannassa ilmenneiden seikkojen perusteella jopa ennen liittymistä, ja toteutetut toimenpiteet tulevat voimaan jo liittymispäivänä, jollei niissä säädetä myöhemmästä ajankohdasta. Toimenpiteitä ei saa pitää voimassa kauempaa kuin on ehdottomasti tarpeen ja ne on joka tapauksessa poistettava, kun puutteet on korjattu. Niitä voidaan kuitenkin soveltaa ensimmäisessä kohdassa mainitun määräajan jälkeen niin kauan, kuin kyseisiä puutteita on. Komissio voi jäsenvaltioita kuultuaan tarvittaessa mukauttaa toimenpiteitä sitä mukaa, kuin kyseinen uusi jäsenvaltio edistyy todettujen puutteiden korjaamisessa. Komissio tiedottaa neuvostolle hyvissä ajoin suojatoimenpiteiden peruuttamisesta ja ottaa asianmukaisesti huomioon neuvoston tässä suhteessa esittämät huomautukset.”

10 Liittymisasiakirjan 39 artiklan 1–3 kohdassa määrätään seuraavaa:

”1. Jos Bulgarian ja Romanian liittymisneuvotteluissa tekemien sitoumusten jatkuvan seurannan ja erityisesti komission seurantakertomusten perusteella on selvää näyttöä siitä, että valmistelujen tilanne yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöön panemiseksi on sellainen, että on olemassa vakava vaara, ettei Bulgaria tai Romania ilmeisestikään ole valmis täyttämään jäsenyyden vaatimuksia liittymispäivään eli 1 päivään tammikuuta 2007 mennessä useilla tärkeillä aloilla, neuvosto voi yksimielisesti komission suosituksen pohjalta päättää, että kyseisen valtion suunniteltua liittymispäivää lykätään vuodella 1 päivään tammikuuta 2008.

2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, neuvosto voi määräenemmistöllä komission suosituksen pohjalta tehdä 1 kohdassa mainitun päätöksen Romanian osalta, jos yhden tai useamman liitteessä IX olevassa I kohdassa luetellun sitoumuksen ja vaatimuksen täyttämisessä on Romaniassa havaittu vakavia puutteita.

3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, ja rajoittamatta 37 artiklan soveltamista neuvosto voi määräenemmistöllä komission suosituksen pohjalta ja Romanian edistymisestä kilpailupolitiikan alalla vuoden 2005 syksyllä tehtävän yksityiskohtaisen arvioinnin jälkeen tehdä 1 kohdassa mainitun päätöksen Romanian osalta, jos Eurooppa-sopimuksen mukaisten velvoitteiden tai yhden tai useamman liitteessä IX olevassa II kohdassa luetellun sitoumuksen ja vaatimuksen täyttämisessä on Romaniassa havaittu vakavia puutteita.”

11 Liittymisasiakirjan liitteessä IX, jonka otsikko on ”Romanian antamat erityiset sitoumukset ja hyväksymät vaatimukset 14 päivänä joulukuuta 2004 päättyneiden liittymisneuvottelujen yhteydessä (joita tarkoitetaan liittymisasiakirjan 39 artiklassa)”, on I kohta, johon sisältyy seuraava jakso:

”Liittymisasiakirjan 39 artiklan 2 kohdan osalta

– –

4) On huomattavasti tehostettava lahjonnan ja erityisesti korkean tason lahjonnan torjuntaa varmistamalla, että lahjonnan vastainen lainsäädäntö pannaan tinkimättä täytäntöön ja että lahjonnan torjunnasta vastaava kansallinen syyttäjänvirasto on tosiasiallisesti riippumaton, sekä toimittamalla vuosittain vuoden 2005 marraskuusta alkaen vakuuttavat seurantatiedot kyseisen viraston toiminnasta korkean tason lahjonnan torjunnassa. Virastolle on annettava riittävästi henkilöstöä ja rahoitusta, koulutusresursseja sekä välineistöä, jotta se voi suorittaa ratkaisevan tärkeän tehtävänsä.

5) – – [Kansalliseen lahjonnan vastaiseen] strategiaan on sisällyttävä sitoumus pitkällisen rikosoikeudellisen menettelyn tarkistamisesta vuoden 2005 loppuun mennessä lahjontatapausten nopean ja avoimen käsittelyn varmistamiseksi, jotta voidaan taata riittävät seuraamukset, joilla on varoittava vaikutus; – –

– – ”

Päätös 2006/928

12 Päätös 2006/928 tehtiin muun muassa liittymisasiakirjan 37 ja 38 artiklan perusteella siinä yhteydessä, kun Romania liittyi Euroopan unioniin 1.1.2007. Kyseisen päätöksen johdanto-osan ensimmäisestä kuudenteen ja yhdeksännen perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:

”(1) Euroopan unioni perustuu kaikille jäsenvaltioille yhteiseen oikeusvaltioperiaatteeseen.

(2) Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksella luodut vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sekä sisämarkkinat perustuvat keskinäiseen luottamukseen siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden hallinnolliset ja oikeuden päätökset ja käytänteet ovat täysin oikeusvaltioperiaatteen mukaisia.

(3) Tämä merkitsee sitä, että kaikilla jäsenvaltioilla on puolueeton, riippumaton ja tehokas oikeus- ja hallintojärjestelmä, jolla on muun muassa asianmukaiset voimavarat torjua korruptiota.

(4) Romania liittyy Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007. Komissio panee merkille suuren työn, jonka Romania on tehnyt jäsenyysvalmistelujen loppuunsaattamiseksi, mutta samalla se on 26 päivänä syyskuuta 2006 antamassaan kertomuksessa todennut vielä jäljellä olevat ongelmakohdat; ne koskevat erityisesti oikeuslaitoksen ja lainvalvontaelinten vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta, joita on vielä parannettava sen varmistamiseksi, että niillä on riittävät valmiudet toteuttaa ja soveltaa sisämarkkinoiden sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi hyväksyttyjä toimenpiteitä.

(5) Liittymisasiakirjan 37 artiklassa komissio valtuutetaan toteuttamaan asiaankuuluvia toimenpiteitä, jos on olemassa välitön riski siitä, että Romania aiheuttaisi häiriön sisämarkkinoiden toiminnalle sen vuoksi, ettei se ole onnistunut täyttämään antamiaan sitoumuksia. Liittymisasiakirjan 38 artiklassa komissio valtuutetaan toteuttamaan asiaankuuluvia toimenpiteitä, jos Romaniassa on välitön riski vakavien puutteiden syntymisestä EU-sopimuksen VI osaston ja EY:n perustamissopimuksen IV osaston mukaisesti annettujen säädösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanossa tai soveltamisessa.

(6) Koska oikeuslaitoksen ja lainvalvontaelinten vastuuvelvollisuuden ja tehokkuuden alalla on vielä ongelmia, on perusteltua perustaa yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskeva järjestelmä tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla.

– –

(9) Tätä päätöstä olisi muutettava, jos komission tekemä arviointi viittaa tarpeeseen mukauttaa arviointiperusteita. Tämä päätös olisi kumottava, kun kaikki arviointiperusteet on täytetty tyydyttävällä tavalla.”

13 Päätöksen 2006/928 1 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Romanian on annettava komissiolle kertomus vuosittain 31 päivään maaliskuuta mennessä, ensimmäisen kerran 31 päivään maaliskuuta 2007 mennessä, kunkin liitteessä säädetyn arviointiperusteen osalta saavuttamastaan edistyksestä.

Komissio voi milloin tahansa antaa teknistä apua eri toimintojen kautta tai kerätä ja vaihtaa tietoa arviointiperusteista. Lisäksi komissio voi milloin tahansa järjestää asiantuntijakäyntejä Romaniaan tässä tarkoituksessa. Romanian viranomaisten on annettava tätä varten tarvittavaa tukea.”

14 Saman päätöksen 2 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Komission on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle omat huomautuksensa ja päätelmänsä Romanian kertomuksesta ensimmäistä kertaa kesäkuussa 2007.

Komission on tämän jälkeen esitettävä kertomus tarvittaessa ja vähintään kuuden kuukauden välein.”

15 Mainitun päätöksen 4 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.”

16 Saman päätöksen liitteessä säädetään seuraavaa:

”Edellä 1 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet, jotka Romanian on täytettävä:

1) oikeudellisen menettelyn muuttaminen aiempaa avoimempaan ja tehokkaampaan suuntaan parantamalla ylimmän tuomarineuvoston valmiuksia ja vastuuvelvollisuutta; raportoiminen uuden siviiliprosessilain ja rikosprosessilain vaikutuksista ja vaikutusten seuranta;

2) viranomaisten lahjomattomuutta valvovan viraston perustaminen suunnitelmien mukaisesti; virasto valvoo viranomaisten varojen käyttöä sekä toiminnan ristiriitaisuuksia ja eturistiriitoja sekä antaa velvoittavia päätöksiä, joiden pohjalta voidaan määrätä varoittavia rangaistuksia;

3) ammattimaisten, puolueettomien tutkimusten jatkaminen korkean tason korruptiotapauksissa tähän asti saavutetun edistyksen pohjalta;

4) lisätoimien toteuttaminen korruption estämiseksi ja torjumiseksi erityisesti paikallishallinnossa.”

Romanian oikeus

Romanian perustuslaki

17 Romanian perustuslain (Constituția României) III osastossa, jonka otsikko on ”Viranomaiset”, on muun muassa VI luku, joka koskee oikeusviranomaista ja johon sisältyy kyseisen perustuslain 126 §. Tässä pykälässä säädetään seuraavaa:

”(1) Lainkäytöstä ovat vastuussa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ylin tuomioistuin) ja muut laissa säädetyt lainkäyttöelimet.

– –

(3) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie vastaa siitä, että muut tuomioistuimet tulkitsevat ja soveltavat lakia yhtenäisesti toimivaltansa mukaisesti.

(4) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien kokoonpanosta ja sen toimintasäännöistä säädetään orgaanisella lailla.

– –

(6) Hallintolainkäyttöasioissa taataan viranomaisten hallintotoimien tuomioistuinvalvonta, lukuun ottamatta toimia, jotka koskevat suhteita parlamenttiin, ja sotilaallisia komentotoimia. Hallintotuomioistuimilla on toimivalta ratkaista sellaisten henkilöiden nostamat kanteet, jotka ovat kärsineet vahinkoa perustuslain vastaisiksi todettujen asetusten tai niiden säännösten vuoksi.”

18 Romanian perustuslain V osastossa, joka koskee Curtea Constituționalăa (perustuslakituomioistuin, Romania), on sen 142-147 §. 142 §:n, jonka otsikko on ”Rakenne”, 1–3 momentissa säädetään seuraavaa:

”(1) Curtea Constituțională on perustuslain ensisijaisuuden takaaja.

(2) Curtea Constituționalăssa on yhdeksän tuomaria, jotka nimitetään yhdeksän vuoden toimikaudeksi, jota ei voida jatkaa tai uusia.

(3) Tuomareista kolme nimittää Camera Deputaților (edustajainhuone), kolme Senat (senaatti) ja kolme Romanian presidentti.”

19 Romanian perustuslain 143 §:n sanamuoto on seuraava:

”Curtea Constituționalăn tuomareilla on oltava ylimmäntasoinen oikeudellinen koulutus, korkeatasoinen ammatillinen pätevyys ja vähintään 18 vuoden kokemus oikeudellisesta työstä tai oikeusalan korkeakoulutuksesta.”

20 Perustuslain 144 §:ssä säädetään seuraavaa:

”Curtea Constituționalăn tuomarin tehtävä on yhteensopimaton kaikkien muiden julkishallinnon tai yksityisoikeudellisten tehtävien kanssa, oikeusalan korkeakoulutuksen opetustehtäviä lukuun ottamatta.”

21 Perustuslain 145 §:ssä säädetään seuraavaa:

”Curtea Constituționalăn tuomarit hoitavat tehtäviään riippumattomasti, eikä heitä voida erottaa toimikauden aikana.”

22 Perustuslain 146 §:ssä säädetään seuraavaa:

”Curtea Constituționalălla on seuraavat tehtävät:

– –

d) lakien ja asetusten perustuslain vastaisuutta koskevien sellaisten väitteiden ratkaiseminen, jotka on esitetty tuomioistuimissa tai kaupallisissa välimiesmenettelyissä; oikeusasiamies voi esittää perustuslain vastaisuutta koskevan väitteen suoraan

e) viranomaisten välisten perustuslakia koskevien oikeusriitojen ratkaiseminen Romanian presidentin, Romanian parlamentin jommankumman kamarin puhemiehen, pääministerin tai Consiliul Superior al Magistraturin (ylin tuomarineuvosto, Romania) puheenjohtajan pyynnöstä

– – ”

23 Romanian perustuslain 147 §:n 4 momentissa säädetään seuraavaa:

”Curtea Constituționalăn ratkaisut julkaistaan Monitorul Oficial al Românieissa (Romanian virallinen lehti). Nämä ratkaisut ovat yleisesti sitovia julkaisupäivästä alkaen, ja ne tuottavat oikeusvaikutuksia vain tulevaisuudessa.”

24 Romanian perustuslain 148 §:n 2–4 momentin sanamuoto on seuraava:

”(2) Liittymisen jälkeen Euroopan unionin perussopimusten määräykset ja muut sitovat yhteisön säännöstöt ovat ensisijaisia suhteessa niiden kanssa ristiriidassa oleviin kansallisen lainsäädännön säännöksiin liittymisasiakirjan määräysten mukaisesti.

(3) Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, sovelletaan vastaavasti Euroopan unionin perussopimusten muuttamisesta tehtyihin asiakirjoihin.

(4) Parlamentti, Romanian presidentti, hallitus ja oikeusviranomainen takaavat liittymisasiakirjasta ja 2 momentin säännöksistä johtuvien velvoitteiden noudattamisen.”

Rikoslaki

25 Rikoslain (Codul penal) 154 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajat ovat seuraavat:

a) 15 vuotta, jos tehdystä rikoksesta voidaan määrätä lain nojalla elinkautinen vankeusrangaistus tai yli 20 vuoden vankeusrangaistus

b) 10 vuotta, jos tehdystä rikoksesta voidaan määrätä lain nojalla vähintään 10 vuoden ja enintään 20 vuoden vankeusrangaistus

c) kahdeksan vuotta, jos tehdystä rikoksesta voidaan määrätä lain nojalla vähintään viiden vuoden ja enintään 10 vuoden vankeusrangaistus

d) viisi vuotta, jos tehdystä rikoksesta voidaan määrätä lain nojalla vähintään yhden vuoden ja enintään viiden vuoden vankeusrangaistus

e) kolme vuotta, jos tehdystä rikoksesta voidaan määrätä lain nojalla alle yhden vuoden vankeusrangaistus tai sakko.”

26 Rikosprosessilain 155 §:n 4 momentin sanamuoto on seuraava:

”Jos 154 §:ssä säädetyt vanhentumisajat ovat ylittyneet toiseen kertaan, niiden katsotaan täyttyneen katkeamisten lukumäärästä riippumatta.”

Rikosprosessilaki

27 Rikosprosessilain (Codul de procedură penală) 40 §:ssä säädetään seuraavaa:

”Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena maanpetosrikoksia sekä senaattorien, kansanedustajien ja Euroopan parlamentin romanialaisten jäsenten, hallituksen jäsenten, Curtea Constituționalăn tuomareiden, ylimmän tuomarineuvoston jäsenten, Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien tuomareiden ja Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justițien (ylimmän tuomioistuimen yhteydessä toimiva syyttäjänvirasto) syyttäjien tekemiä rikoksia.”

28 Kyseisen lain 142 §:n 1 momentissa, sellaisena kuin se oli voimassa ennen 14.3.2016, säädettiin seuraavaa:

”Syyttäjäviranomainen suorittaa teknisen tarkkailun tai voi määrätä rikostutkinnasta vastaavan elimen, erikoistuneet poliisiviranomaiset tai muut erikoistuneet valtiolliset elimet suorittamaan tällaisen tarkkailun.”

29 Kyseisen lain 281 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Pätemättömäksi todetaan sellaisten säännösten rikkominen, jotka koskevat

– –

b) tuomioistuinten aineellista ja henkilöllistä toimivaltaa, jos asian on ratkaissut alemman asteinen tuomioistuin kuin se, joka on lain mukaan toimivaltainen

– – ”

30 Rikosprosessilain 342 §:n sanamuoto on seuraava:

”Esitutkintajaostossa käytävän menettelyn tarkoitus on sen jälkeen, kun asia on saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi, tarkistaa, onko asia saatettu toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi lainmukaisesti ja ovatko rikostutkinnasta vastaavat elimet menetelleet lainmukaisella tavalla todisteiden hankinnan ja toimenpiteiden toteuttamisen yhteydessä.”

31 Rikosprosessilain 426 §:n 1 momentin sanamuoto on seuraava:

”Rikosoikeudenkäynneissä annettujen lainvoimaisten ratkaisujen kumoamista voidaan vaatia ylimääräisellä muutoksenhaulla seuraavissa tapauksissa:

– –

d) jos ylioikeuden kokoonpano on lainvastainen tai jos kyseessä on esteellisyys

– – ”

32 Kyseisen lain 428 §:n 1 momentin sanamuoto on seuraava:

”Muutoksenhaku edellä 426 §:n a ja c–h kohdassa säädetyillä perusteilla voidaan tehdä 30 päivän kuluessa ylioikeuden ratkaisun tiedoksiannosta.”

Laki nro 47/1992

33 Curtea Constituționalăn organisaatiosta ja toiminnasta 18.5.1992 annetun lain nro 47/1992 (Legea nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale) (julkaistu uudelleen Monitorul Oficial al Românieissa, osa I, nro 807, 3.12.2010) 3 §:ssä säädetään seuraavaa:

”1. Curtea Constituționalăn toimivallasta säädetään perustuslaissa ja tässä laissa.

2. Ainoastaan Curtea Constituționalălla oikeus päättää toimivaltaisuudestaan sen käyttäessä sille annettua toimivaltaa.

3. Viranomaiset eivät voi kiistää 2 momentin mukaisesti vahvistettua Curtea Constituționalăn toimivaltaisuutta.”

34 Kyseisen lain 34 §:n 1 momentin sanamuoto on seuraava:

”Curtea Constituțională ratkaisee viranomaisten väliset perustuslakia koskevat oikeusriidat Romanian presidentin, Romanian parlamentin jommankumman kamarin puhemiehen, pääministerin tai ylimmän tuomarineuvoston puheenjohtajan pyynnöstä.”

Laki nro 78/2000

35 Korruption ehkäisemisestä, havaitsemisesta ja rankaisemisesta 18.5.2000 annetun lain nro 78/2000 (Legea nr. 78/2000 pentru prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 219, 18.5.2000) 5 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Tässä laissa tarkoitettuja korruptiorikoksia ovat rikoslain 289–292 §:ssä säädetyt rikokset, mukaan lukien silloin, kun ne ovat rikoslain 308 §:ssä säädettyjen henkilöiden tekemiä.”

36 Lain nro 78/2000 5 §:n 1 momentissa mainituissa rikoslain pykälissä säädetään lahjuksen ottamisesta (289 §), lahjuksen antamisesta (290 §), vaikutusvallan väärinkäytöstä (291 §) ja suorasta vaikuttamisesta (292 §).

37 Kyseisen lain 29 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Perustetaan erikoistuneita ratkaisukokoonpanoja ratkaisemaan ensimmäisenä oikeusasteena tässä laissa säädetyt rikokset.”

Laki nro 303/2004

38 Tuomareiden ja syyttäjien asemasta 28.6.2004 annetun lain nro 303/2004 (Legea nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor şi procurorilor) (julkaistu uudelleen Monitorul Oficial al Românieissa, osa I, nro 826, 13.9.2005), sellaisena kuin se on muutettuna 17.1.2012 annetulla lailla nro 24/2012 (Legea nr. 24/2012) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 51, 23.1.2012) (jäljempänä laki nro 303/2004), 99 §:ssä säädetään seuraavaa:

”Kurinpitorikkomuksia ovat

– –

o) asioiden sattumanvaraista jakamista koskevien säännösten noudattamatta jättäminen

– –

ș) Curtea Constituționalăn tuomioiden noudattamatta jättäminen – –

– – ”.

39 Kyseisen lain 100 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Tuomareille ja syyttäjille voidaan määrätä suhteessa virheiden vakavuuteen seuraavat kurinpitoseuraamukset:

– –

e) erottaminen tuomarin tai syyttäjän virasta.”

40 Kyseisen lain 101 §:ssä säädetään seuraavaa:

”Ylimmän tuomarineuvoston jaostot määräävät edellä 100 §:ssä säädetyistä kurinpitoseuraamuksista sitä koskevassa orgaanisessa laissa säädetyin edellytyksin.”

Laki nro 304/2004

41 Oikeuslaitoksen organisaatiosta 28.6.2004 annettua lakia nro 304/2004 (Legea nr. 304/2004 privind organizarea judiciară) (julkaistu uudelleen Monitorul Oficial al Românieissa, osa I, nro 827, 13.9.2005) on muutettu muun muassa

– toimenpiteistä asioiden käsittelyn nopeuttamiseksi 25.10.2010 annetulla lailla nro 202/2010 (Legea nr. 202/2010 privind unele măsuri pentru accelerarea soluționării proceselor) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 714. 26.10.2010)

– rikosprosessilaista annetun lain nro 135/2010 täytäntöönpanosta ja rikosoikeudellista menettelyä koskevien säännösten vahvistamisesta annettujen tiettyjen sääntelytoimien muuttamisesta ja täydentämisestä 19.7.2013 annetulla lailla nro 255/2013 (Legea nr. 255/2013 pentru punerea în aplicare a Legii nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală şi pentru modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii procesual penale) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 515, 14.8.2013)

– oikeuslaitoksen organisaatiosta annetun lain nro 304/2004 muuttamisesta ja täydentämisestä 20.7.2018 annetulla lailla nro 207/2018 (Legea nr. 207/2018, pentru modificarea și completarea Legii nr. 304/2004 privind organizarea judiciară) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 636, 20.7.2018).

42 Lain 304/2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla nro 207/2018 (jäljempänä muutettu laki 304/2004), 19 §:n 3 momentissa säädetään seuraavaa:

”Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien tuomarineuvosto voi presidentin tai varapresidentin esityksestä hyväksyä kunkin vuoden alussa erikoistuneiden ratkaisukokoonpanojen muodostamisen Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien jaostojen yhteyteen asioiden lukumäärän ja luonteen, kunkin jaoston työmäärän ja tuomareiden erikoistumisen asteen mukaan sekä sen mukaan, onko heidän työkokemustaan tarpeellista hyödyntää.”

43 Kyseisen lain 24 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Viiden tuomarin kokoonpanot käsittelevät valitusasioita, jotka koskevat Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien rikosasioiden jaoston ensimmäisenä oikeusasteena antamia ratkaisuja, ratkaisevat valitusluvan saaneet kassaatiovalitukset viiden tuomarin kokoonpanoissa valitusasioissa annetuista ratkaisuista, käsittelevät Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien rikosasioiden jaostossa käydyn ensimmäisen oikeusasteen menettelyn aikana tehdyistä päätöksistä tehdyt valitukset, ratkaisevat kurinpidolliset asiat laissa säädetyn mukaisesti ja muut asiat sille lailla myönnettyjen toimivaltuuksien puitteissa.”

44 Kyseisen lain 29 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:

”Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien tuomarineuvostolle kuuluvat seuraavat tehtävät:

a) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annetun johtosäännön ja henkilöstötaulukon hyväksyminen

– –

f) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annetussa johtosäännössä vahvistettujen muiden toimivaltuuksien käyttäminen.”

45 Saman lain 31 §:n 1 momentin sanamuoto on seuraava:

”Rikosasioissa ratkaisukokoonpanot muodostuvat seuraavasti:

a) asioissa, joiden käsittelemistä varten Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie on lain mukaan toimivaltainen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimena, ratkaisukokoonpanoon kuuluu kolme tuomaria

– – ”

46 Lain nro 304/2004, sellaisena kuin se on muutettuna, 32 §:ssä säädetään seuraavaa:

”(1) Kunkin vuoden alussa tuomarineuvosto hyväksyy Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentin tai varapresidenttien ehdotuksesta viiden tuomarin kokoonpanojen lukumäärän ja kokoonpanot.

– –

(4) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan yksi varapresidenteistä valitsee näissä ratkaisukokoonpanoissa istuvat tuomarit julkisessa istunnossa arpomalla. Ratkaisukokoonpanojen jäseniä voidaan vaihtaa vain poikkeustapauksissa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annetussa johtosäännössä vahvistettujen objektiivisten perusteiden mukaisesti.

(5) Viiden tuomarin kokoonpanojen puheenjohtajana toimii Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti, yksi varapresidenteistä tai jaostojen puheenjohtajat, jos heidät on nimitetty 4 momentin mukaisesti kyseiseen kokoonpanoon.

(6) Jos ketään edellä mainituista henkilöistä ei ole nimitetty viiden tuomarin kokoonpanoon, kukin tuomari toimii ratkaisukokoonpanon puheenjohtajana kiertävässä järjestyksessä sen mukaan, kuinka kauan he ovat työskennelleet tuomioistuinlaitoksen palveluksessa.

(7) Viiden tuomarin kokoonpanojen toimivaltaan kuuluvat asiat jaetaan käsiteltäviksi sattumanvaraisesti käyttämällä tietokonejärjestelmää.”

47 Lain nro 304/2004 32 §:ssä, sellaisena kuin se oli annettuna lailla nro 202/2010, säädettiin seuraavaa:

”(1) Rikosasioissa kunkin vuoden alussa muodostetaan kaksi viiden tuomarin kokoonpanoa, joiden jäsenet ovat yksinomaan Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien rikosasioiden jaoston jäseniä.

– –

(4) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien tuomarineuvosto hyväksyy viiden tuomarin jaostojen kokoonpanot. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan varapresidentti nimittää näissä ratkaisukokoonpanoissa istuvat tuomarit. Ratkaisukokoonpanojen jäseniä voidaan vaihtaa vain poikkeustapauksissa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annetussa johtosäännössä vahvistettujen objektiivisten perusteiden mukaisesti.

(5) Viiden tuomarin kokoonpanon puheenjohtajana toimii Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai varapresidentti. Heidän poissa ollessaan ratkaisukokoonpanon puheenjohtajana voi toimia presidentin tai hänen poissa ollessaan varapresidentin tätä varten nimittämä jaoston puheenjohtaja.

(6) Asiat, jotka kuuluvat 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen ratkaisukokoonpanojen toimivaltaan, jaetaan käsiteltäviksi sattumanvaraisesti käyttämällä tietokonejärjestelmää.”

48 Lain nro 304/2004 32 §:n 1 ja 6 momentin, sellaisina kuin ne olivat muutettuina lailla nro 255/2013, sanamuoto oli lähes sama kuin edellisessä kohdassa tarkoitetun version sanamuoto, kun taas kyseisen pykälän 4 ja 5 momentin sanamuoto oli seuraava:

(4) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien tuomarineuvosto hyväksyy viiden tuomarin jaostojen lukumäärän ja kokoonpanot rikosasioiden jaoston puheenjohtajan ehdotuksesta. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan varapresidentti valitsee näissä ratkaisukokoonpanoissa istuvat tuomarit julkisessa istunnossa arpomalla. Ratkaisukokoonpanojen jäseniä voidaan vaihtaa vain poikkeustapauksissa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annetussa johtosäännössä vahvistettujen objektiivisten perusteiden mukaisesti.

(5) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai varapresidentti toimii viiden tuomarin kokoonpanon puheenjohtajana, mikäli hän on kyseisen ratkaisukokoonpanon jäsen 4 momentin mukaisesti, tai tapauksen mukaan puheenjohtajana toimii rikosasioiden jaoston puheenjohtaja tai iältään vanhin tuomari.”

49 Lain nro 304/2004 33 §:n sanamuoto on seuraava:

”(1) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan yksi varapresidenteistä toimii puheenjohtajana yhdistetyssä jaostossa, kokoonpanossa, joka on toimivaltainen käsittelemään lain intressissä tehdyt valitukset, kokoonpanossa, joka on toimivaltainen ratkaisemaan oikeudellisia kysymyksiä, viiden tuomarin kokoonpanossa ja kaikissa jaostojen yhteydessä muodostetuissa ratkaisukokoonpanoissa, kun hän osallistuu ratkaisun tekemiseen.

– –

(3) Jaoston puheenjohtajat voivat toimia puheenjohtajana kaikissa jaostojen ratkaisukokoonpanoissa, kun taas muut tuomarit hoitavat jaoston puheenjohtajan tehtäviä kiertävän järjestyksen mukaan.”

50 Lain nro 304/2004, sellaisena kuin se oli muutettuna lailla nro 202/2010, 33 §:n 1 momentissa säädettiin seuraavaa:

”Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan varapresidentti toimii yhdistetyn jaoston, viiden tuomarin kokoonpanon ja kaikkien jaostojen yhteydessä muodostettavien ratkaisukokoonpanojen puheenjohtajana, kun hän osallistuu ratkaisun tekemiseen.”

51 Lain nro 304/2004, sellaisena kuin se oli muutettuna lailla nro 255/2013, 33 §:n 1 momentin sanamuoto oli seuraava:

”Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan yksi varapresidenteistä toimii puheenjohtajana yhdistetyssä jaostossa, kokoonpanossa, joka on toimivaltainen käsittelemään lain intressissä tehdyt valitukset, kokoonpanossa, joka on toimivaltainen ratkaisemaan oikeudellisia kysymyksiä, viiden tuomarin kokoonpanossa ja kaikissa ratkaisukokoonpanoissa jaostojen yhteydessä, kun hän osallistuu ratkaisun tekemiseen.”

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annettu johtosääntö

52 Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta 21.9.2004 annetun johtosäännön (Regulamentul privind organizarea şi funcţionarea administrativă a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie) (jäljempänä johtosääntö), sellaisena kuin se oli muutettuna Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annetun johtosäännön muuttamisesta ja täydentämisestä 28.1.2014 annetulla päätöksellä nro 3/2014 (Hotărârea nr. 3/2014 pentru modificarea şi completarea Regulamentului privind organizarea şi funcţionarea administrativă a Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 75, 30.1.2014), 28 §:ssä säädettiin seuraavaa:

”1. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie koostuu viiden tuomarin kokoonpanoista, joiden tuomiovalta on vahvistettu lailla.

– –

4. Viiden tuomarin kokoonpanojen puheenjohtajana toimii joko presidentti, varapresidentit, rikosasioiden jaoston puheenjohtaja tai iältään vanhin tuomari.”

53 Mainitun johtosäännön 29 §:n 1 momentin sanamuoto oli seuraava:

”Rikosasioita käsittelevien viiden tuomarin kokoonpanojen perustamista varten Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien presidentti tai hänen poissa ollessaan toinen varapresidenteistä valitsee vuosittain julkisessa istunnossa arpomalla neljä tai tarvittaessa viisi tuomaria Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien rikosasioiden jaostosta kuhunkin ratkaisukokoonpanoon.”

Pääasiat ja ennakkoratkaisukysymykset

Pääasioiden yhteiset piirteet

54 Pääasiat ovat jatkoa laajalle oikeuslaitosta ja korruptiontorjuntaa koskevalle uudistukselle Romaniassa. Tätä uudistusta on vuodesta 2007 lähtien seurattu unionin tasolla päätöksellä 2006/928 Romanian Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä käyttöön otetun yhteistyötä ja seurantaa koskevan järjestelmän (jäljempänä yhteistyö- ja seurantajärjestelmä) nojalla.

55 Pääasiat koskevat rikosasioita, joissa ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet pohtivat, voivatko ne unionin oikeuden nojalla jättää soveltamatta eräitä vuosina 2016–2019 annettuja Curtea Constituționalăn tuomioita eli 16.2.2016 annettua tuomiota nro 51/2016 (asia C-379/19), 4.5.2017 annettua tuomiota nro 302/2017 (asia C-379/19), 7.11.2018 annettua tuomiota nro 685/2018 (asiat C-379/19, C-547/19 ja C-840/19), 16.1.2019 annettua tuomiota nro 26/2019 (asia C-379/19) ja 3.7.2019 annettua tuomiota nro 417/2019 (asiat C-811/19 ja C-840/19).

56 Ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet huomauttavat, että kansallisen oikeuden mukaan Curtea Constituționalăn ratkaisut ovat yleisesti sitovia ja että lain nro 303/2004 99 §:n ș kohdan mukaan se, etteivät tuomarit noudata niitä, merkitsee kurinpitorikkomusta. Kuten Romanian perustuslaista niiden mukaan ilmenee, Curtea Constituțională ei kuitenkaan ole osa Romanian tuomioistuinjärjestelmää, vaan se on luonteeltaan poliittis-lainkäytöllinen elin. Lisäksi Curtea Constituțională ylitti pääasiassa kyseessä olevia tuomioita antaessaan sille Romanian perustuslaissa myönnetyt toimivaltuudet puuttuen yleisten tuomioistuinten toimivaltaan ja loukkasi näiden riippumattomuutta. Lisäksi tuomioihin nro 685/2018 ja 417/2019 liittyy systeeminen rankaisematta jättämisen riski korruption torjumista koskevissa asioissa.

57 Tätä varten ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet viittaavat muun muassa komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle osoittamiin kertomuksiin yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Romaniassa, jotka annettiin 27.1.2016 (COM(2016) 41 final), 13.11.2018 (COM(2018) 851 final; jäljempänä vuoden 2018 marraskuun YSM-kertomus) ja 22.10.2019 (COM(2019) 499 final).

58 Kyseiset tuomioistuimet viittaavat myös Curtea Constituționalăn tuomioon nro 104/2018, josta niiden mukaan ilmenee, ettei unionin oikeudella ole etusijaa Romanian perustuslailliseen järjestykseen nähden ja että päätös 2006/928 ei voi muodostaa viitenormia Romanian perustuslain 148 §:n mukaisen perustuslainmukaisuuden valvonnan yhteydessä.

Asia C-357/19

59 Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaoston 28.3.2017 kolmen tuomarin kokoonpanossa antamalla tuomiolla muun muassa PM, joka toimi tosiseikkojen tapahtuma-aikaan ministerinä, RO, TQ ja SP tuomittiin arvonlisäveropetoksesta ja siitä, että he olivat syyllistyneet vuosina 2010–2012 korruptiorikoksiin ja virka-aseman väärinkäyttöön unionin varojen hallinnoinnissa. Asianosaisten ja Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție – Direcția Națională Anticorupțien (syyttäjänvirasto – ylimmän tuomioistuimen yhteydessä toimiva syyttäjänvirasto – kansallinen korruption vastainen virasto, Romania) (jäljempänä DNA) tästä tuomiosta tekemät valitukset hylättiin Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien viiden tuomarin kokoonpanossa 5.6.2018 antamalla tuomiolla. Tähän viiden tuomarin kokoonpanoon kuului rikosasioiden jaoston puheenjohtaja ja neljä muuta tuomaria, jotka oli nimitetty arpomalla Înalta Curte de Casație și Justițien silloisen, tämän saman tuomioistuimen organisaatiosta ja hallinnollisesta toiminnasta annettuun johtosääntöön perustuneen käytännön mukaisesti. Tuomio, joka annettiin 5.6.2018, on tullut lainvoimaiseksi.

60 Curtea Constituțională, jonka käsiteltäväksi pääministeri oli saattanut asian Romanian perustuslain 146 §:n e kohdan nojalla, totesi 7.11.2018 antamallaan tuomiolla nro 685/2018 ensinnäkin, että parlamentin ja Înalta Curte de Casație și Justiție välille oli syntynyt perustuslaillinen oikeudellinen konflikti tämän viimeksi mainitun tuomarineuvoston päätöksistä nimittää muutoksenhakuasteena asioita käsittelevien viiden tuomarin kokoonpanojen tuomareista edellä mainitun käytännön mukaisesti arpomalla vain neljä eikä jokaista viittä, mikä oli ristiriidassa lain nro 304/2004, sellaisena kuin se on muutettuna, 32 §:n kanssa; seuraavaksi se katsoi, että muutoksenhakuasteen ratkaisukokoonpanon lainvastaisesta muodostamisesta oli seuraamuksena annetun ratkaisun ehdoton pätemättömyys, ja lopuksi se katsoi, että Romanian perustuslain 146 §:n e kohdan nojalla tuomio nro 685/2018 oli sovellettavissa julkaisemispäivästään alkaen käsiteltävänä olleisiin asioihin, ratkaistuihin asioihin, mikäli ylimääräisten muutoksenhakukeinojen käyttämisen määräaika ei ollut vielä päättynyt, ja tuleviin tilanteisiin.

61 Curtea Constituționalăn tuomion nro 685/2018 seurauksena PM, RO, TQ ja SP sekä DNA panivat rikosprosessilain 426 §:n 1 momentin nojalla Înalta Curte de Casație și Justițiessa vireille ylimääräisiä muutoksenhakuja ja vaativat 5.6.2018 annetun tuomion kumoamista ja uuden valitusmenettelyn aloittamista. Asianosaiset vetosivat vaatimustensa tueksi siihen, että tuomio nro 685/2018 oli sitova ja että sillä oli oikeusvaikutuksia Înalta Curte de Casație și Justițien 5.6.2018 antamaan tuomioon, koska kyseiset valitukset ratkaissutta viiden tuomarin kokoonpanoa ei ollut muodostettu lain mukaisesti, sellaisena kuin Curtea Constituțională on sitä tulkinnut. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoi, että kyseiset ylimääräiset muutoksenhaut oli otettava tutkittavaksi muun muassa sillä perusteella, että ne oli tehty 30 päivän kuluessa kyseisen tuomion tiedoksi antamisesta, ja se päätti lykätä vapaudenmenetyksen käsittävien rangaistusten täytäntöönpanoa siihen asti, kunnes mainitut muutoksenhaut on ratkaistu.

62 Kyseinen tuomioistuin pohtii erityisesti sitä, ovatko SEU 19 artiklan 1 kohta, SEUT 325 artiklan 1 kohta sekä taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta ja 2 artiklan 1 kohta esteenä tuomion nro 685/2018 soveltamiselle pääasiassa, mistä olisi seurauksena ennen kyseisen tuomion antamista lainvoimaisiksi tulleiden tuomioistuinratkaisujen kumoaminen ja uuden muutoksenhakumenettelyn aloittaminen vakavissa petos- ja korruptioasioissa.

63 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kansallisten tuomioistuinten on perusoikeuskirjassa taattuja perusoikeuksia ja yleisiä oikeusperiaatteita noudattaen varmistettava SEUT 325 artiklan 1 kohdasta johtuvien velvoitteiden täysi vaikutus ja jätettävä soveltamatta kansallisia säännöksiä, jotka estävät tehokkaiden ja ennalta ehkäisevien seuraamusten soveltamisen unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjumiseksi. Tämän oikeuskäytännön perusteella herää kysymys siitä, koskeeko SEUT 325 artiklan 1 kohdasta sekä taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdasta ja 2 artiklan 1 kappaleesta johtuva jäsenvaltioiden velvollisuus myös jo sovellettujen rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa. Esiin nousee myös kysymys siitä, sisältyykö SEUT 325 artiklan 1 kohdan ilmaisuun ”ja muulta unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavalta laittomalta toiminnalta” paitsi varsinaista korruptiota merkitseviä tekoja myös petoksen yritys, joka on tehty sellaisen vilpillisesti myönnetyn hankintasopimuksen yhteydessä, joka oli tarkoitus rahoittaa unionin varoista mutta joka sen seurauksena, että näitä varoja hallinnoiva viranomainen oli evännyt rahoituksen, on siirretty rahoitettavaksi kokonaisuudessaan kansallisesta talousarviosta. Tässä asiayhteydessä oli olemassa vaara unionin taloudellisten etujen vahingoittamisesta, vaikka tällainen vaara ei toteutunut.

64 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa lisäksi, että SEU 2 ja 19 artiklan mukaan jokaisen jäsenvaltion on varmistettava, että tuomioistuimet, jotka kuuluvat sen oikeussuojakeinojen järjestelmään unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla, täyttävät riippumattomuuden vaatimukset tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi yksityisille. Se katsoo, että riippumattomuuden takaaminen edellyttää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sitä, että tuomarit voivat hoitaa lainkäyttötehtäviään täysin itsenäisesti olematta missään hierarkkisessa suhteessa mihinkään tahoon, jotta heidät on suojattu sellaisilta ulkoisilta toimenpiteiltä ja painostuksilta, jotka voivat vaarantaa heidän riippumattomuutensa ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa.

65 Lisäksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii erityisesti laillisuusperiaatteen, jonka mukaan lain on oltava ennakoitavissa ja täsmällinen eikä se voi olla taannehtiva, merkityksen valossa sitä, onko perusoikeuskirjan 47 artiklan toiseen kohtaan sisältyvä käsite ”tuomioistuin, joka on etukäteen laillisesti perustettu” esteenä tulkinnalle, jonka Curtea Constituțională on tehnyt sen viiden tuomarin jaostojen kokoonpanojen lainvastaisuudesta. Unionin tuomioistuimen muun muassa 26.2.2013 antamassa tuomiossa Åkerberg Fransson (C-617/10, EU:C:2013:105) ja 5.12.2017 antamassa tuomiossa M.A.S. ja M.B. (C-42/17, EU:C:2017:936) vahvistamassa oikeuskäytännössä nimittäin katsotaan, että kun kansallisten tuomioistuinten on päätettävä, että ne jättävät soveltamatta rikoslain säännöksiä, niiden on huolehdittava siitä, että rikoksesta syytettyjen henkilöiden perusoikeuksia kunnioitetaan, ja niiden on voitava saada soveltaa kansallisia standardeja sillä edellytyksellä, ettei tämä soveltaminen vaaranna perusoikeuskirjassa, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut, vahvistettua suojan tasoa eikä unionin oikeuden ensisijaisuutta, yhtenäisyyttä ja tehokkuutta.

66 Käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että unionin oikeus on esteenä muun muassa tuomion nro 685/2018 soveltamiselle, koska kyseisen tuomion seurauksena on sen mukaan, että Înalta Curte de Casație și Justițien viiden tuomarin kokoonpanossa antamia lopullisia ratkaisuja on kumottava ja että huomattavassa määrässä asioita, joissa on kyse unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvasta törkeästä petoksesta, määrätyiltä rangaistuksilta evättäisiin tehokkuus ja varoittavuus. Sillä luotaisiin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan vaikutelma siitä, että rikokset jäävät rankaisematta, ja siihen liittyisi jopa systeeminen rankaisematta jäämisen riski vanhentumisen vuoksi, kun otetaan huomioon asioiden uudelleentarkastelun jälkeen annettavaa lopullista tuomiota edeltävän menettelyn monimutkaisuus ja pitkä kesto. Lisäksi tuomioistuinten riippumattomuuden ja oikeusvarmuuden periaatteet ovat esteenä sille, että tuomiolla nro 685/2018 voisi olla sitovia oikeusvaikutuksia rikosasioissa annettuihin ratkaisuihin, jotka ovat tulleet lopullisiksi kyseisen tuomion julistamispäivänä, jos ei ole olemassa painavia perusteita kyseenalaistaa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden kunnioittamista kyseisissä asioissa, mikä marraskuun 2018 YSM-kertomuksessa on vahvistettu.

67 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa lopuksi, että on olemassa vakava vaara siitä, että unionin tuomioistuimen vastaukset esitettyihin kysymyksiin jäävät vaille vaikutuksia kansallisessa oikeudessa, kun otetaan huomioon tämän tuomion 58 kohdassa mainittu Curtea Constituționalăn oikeuskäytäntö.

68 Tässä tilanteessa Înalta Curte de Casație și Justiție päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

”1) Onko [SEU] 19 artiklan 1 kohtaa, [SEUT] 325 artiklan 1 kohtaa, [taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen] 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaa ja 2 artiklan 1 kohtaa sekä oikeusvarmuuden periaatetta tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että yleisten lainkäyttölinjojen ulkopuolinen elin eli [Curtea Constituțională] antaa tuomioistuimen ratkaisukokoonpanon laillisuudesta ratkaisun, jonka nojalla on perusteltua hyväksyä tietyn ajanjakson aikana annettuja lainvoimaisia tuomioita koskeva ylimääräinen muutoksenhaku?

2) Onko [perusoikeuskirjan] 47 artiklan toista kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä sille, että yleisten lainkäyttölinjojen ulkopuolinen elin antaa kansallisessa lainsäädännössä sitovan ratkaisun siitä, että tuomioistuimen ratkaisukokoonpano, johon kuuluu tuomari, jolla on päällikkötehtäviä ja jota ei ole valittu satunnaisesti vaan läpinäkyvän, tiedossa olevan ja asianosaisten kesken kiistattoman, kaikkiin kyseisen jaoston käsittelemiin asioihin sovellettavan säännön perusteella, ei ole riippumaton ja puolueeton?

3) Onko unionin oikeuden ensisijaisuutta tulkittava siten, että sen mukaan on sallittua, että kansallisen tuomioistuimen jättää soveltamatta perustuslakituomioistuimen tuomiota, joka on annettu perustuslaillista ristiriitaa koskevassa asiassa ja joka on kansallisen lainsäädännön nojalla sitova?”

Asia C-379/19

69 Direcţia Naţională Anticorupţie – Serviciul Teritorial Oradea (DNA:n Oradean alueellinen virasto, Romania) nosti 22.8.2016 Tribunalul Bihorissa (Bihorin alioikeus, Romania) rikossyytteitä KI:tä, LJ:tä, JH:ta ja IG:tä vastaan; heitä syytettiin vaikutusvallan ostamisesta, vaikutusvallan väärinkäytöstä, lahjuksen antamisesta, lahjuksen ottamisesta sekä avunannosta vaikutusvallan ostamiseen ja lahjuksen antamiseen.

70 Tässä menettelyssä KI ja LJ vaativat rikosprosessilain 342 §:n nojalla, että sen ulkopuolelle jätettäisiin todisteet, jotka oli saatu Serviciul Român de Informațiin (Romanian tiedustelupalvelu, jäljempänä SRI) suorittamista telekuuntelutallenteista laadituista pöytäkirjoista. Vaatimuksensa tueksi asianosaiset vetosivat tuomioon nro 51/2016, jossa Curtea Constituțională totesi rikosprosessilain 142 §:n 1 momentin olevan perustuslain vastainen siltä osin kuin siinä sallitaan, että ”muut valtion erityiset elimet” ja muun muassa SRI voivat toteuttaa tarkkailutoimenpiteitä rikosoikeudellisessa menettelyssä.

71 Tribunalul Bihorin esitutkintajaosto hylkäsi 27.1.2017 antamallaan määräyksellä KI:n ja LJ:n vaatimukset muun muassa sillä perusteella, että koska tuomiolla nro 51/2016 oli vain tulevaisuuteen suuntautuvia vaikutuksia, todisteet oli hankittu lainmukaisesti, ja se käynnisti menettelyn KI:n, LJ:n, JH:n ja IG:n osalta. Curtea de Apel Oradea (Oradean ylioikeus, Romania) hylkäsi kyseisestä määräyksestä tehdyn valituksen ja katsoi myös, että tuomiota nro 51/2016 ei voitu soveltaa kyseisessä asiassa määrättyihin teknisiin tarkkailutoimenpiteisiin, koska kyseisellä tuomiolla, joka oli julkaistu Monitorul Oficial al Românieissa 14.3.2016, oli vain tulevaisuuteen suuntautuvia vaikutuksia.

72 Ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa käydyssä rikosoikeudenkäynnissä IG, KI, LJ ja JH vaativat lähinnä, että telekuuntelutallenteista laaditut pöytäkirjat on todettava ehdottomalla tavalla pätemättömiksi todisteiksi siinä tapauksessa, että SRI:n todetaan osallistuneen tarkkailulupien täytäntöönpanoon. Tuomion nro 51/2016 lisäksi asianosaiset vetosivat tältä osin tuomioihin nro 302/2017 ja nro 26/2019, joilla Curtea Constituțională totesi, että rikosprosessilain 281 §:n 1 momentin b kohta on perustuslain vastainen, koska siinä ei säädetty, että rikostutkinnasta vastaavan elimen aineellista ja henkilöllistä toimivaltaa koskevien säännösten rikkomisesta on seurauksena ehdottomalla tavalla pätemättömäksi toteaminen (tuomio nro 302/2017), ja että muun muassa parlamentin ja Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien välillä on luonteeltaan perustuslaillinen oikeudellinen ristiriita, joka johtuu siitä, että DNA:n ja SRI:n välillä vuosina 2009 ja 2016 tehdyt yhteystoimintaa koskevat pöytäkirjat, jotka ovat ristiriidassa DNA:lle perustuslailla myönnetyn toimivallan kanssa, loukkasivat prosessioikeutta, jolla säännellään syytteiden nostamista (tuomio nro 26/2019).

73 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyydettyä selvitystä DNA:lta kävi ilmi, että yhdeksän tarkkailulupaa oli pantu täytäntöön SRI:n teknisellä tuella ja kaksi ilman sitä tuomion nro 51/2016 julkaisemisen jälkeen.

74 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, että sen on lausuttava ensisijaisesti todisteiden pois jättämistä koskevasta vaatimuksesta, ja se pohtii erityisesti sitä, onko sen sovellettava tuomioita nro 51/2016, nro 302/2017 ja nro 26/2019. Näiden kolmen tuomion yhteisvaikutuksena nimittäin olisi, että riittäisi, että tuomioistuin toteaa SRI:n osallistuneen tarkkailuluvan täytäntöönpanoon, jotta todisteiden keräämistoimenpiteet voitaisiin todeta ehdottoman pätemättömiksi ja jotta vastaavat todisteet suljettaisiin pois.

75 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa kuitenkin, että edelleen voimassa olevien kansallisten sääntöjen mukaan todisteiden pois sulkemista koskevan vaatimuksen hyväksymisen edellytyksenä on, että vaatimus on tehty ennen esitutkintajaostossa käytävän vaiheen päättämistä. Lisäksi perustuslain säännösten mukaan Curtea Constituționalăn tuomioilla on vain ex nunc ‑vaikutus. Viimeksi mainittu on siis oikeuskäytännössä vahvistanut, että sen tuomioita sovelletaan vireillä oleviin asioihin, ja asettanut täten tuomioistuimille velvollisuuden todeta kaikkien kyseessä olevien oikeudenkäyntiasiakirjojen tai todisteiden lainvastaisuus ilman mahdollisuutta tapauskohtaiseen arviointiin edes silloin, kun nämä toimet on toteutettu, kuten käsiteltävässä asiassa, sellaisten sääntöjen perusteella, joihin sovellettiin perustuslainmukaisuusolettamaa niiden soveltamisen ajankohtana.

76 Yhtäältä Romania on kuitenkin velvollinen toteuttamaan korruption vastaisia toimenpiteitä, ja komissio on todennut vuoden 2018 marraskuun YSM-kertomuksessa, että tämän jäsenvaltion oli jatkettava kansallisen korruption torjumista koskevan strategian täytäntöönpanoa hallituksen vuoden 2016 elokuussa asettamia määräaikoja noudattaen. Toisaalta Curtea Constituționalăn pitäisi Romanian perustuslain 146 §:n mukaan valvoa ainoastaan sitä, ovatko lait Romanian perustuslain mukaisia, eikä ryhtyä tulkitsemaan lakia, soveltamaan sitä ja ottamaan käyttöön taannehtivasti vaikuttavia oikeussääntöjä. Lisäksi Curtea Constituționalăn pyrkimys taata tuomioillaan suoraan asianosaisten prosessuaalisten oikeuksien kunnioittaminen rikosoikeudenkäynnissä vaikuttaa liialliselta, kun otetaan huomioon Romanian valtiolla tässä tarkoituksessa käytettävissään olevat mekanismit, kuten Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus) 16 pöytäkirja, joka tuli voimaan 1.8.2018. Lisäksi unionin tuomioistuin on 26.2.2013 annettuun tuomioon Melloni (C-399/11, EU:C:2013:107) perustuvassa oikeuskäytännössään kieltäytynyt katsomasta, että unionin oikeuden ensisijaisuuteen voidaan asettaa rajoituksia suotuisammilla kansallisilla perusoikeuksilla.

77 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että pääasia liittyy riittävän läheisesti unionin oikeuteen siltä osin kuin se koskee sen tuomiovallan käyttämistä oikeusvaltioperiaatteen ja tuomioistuinten riippumattomuuden periaatteiden mukaisesti ja että se nostaa esille kysymyksiä YSM-kertomuksen luonteesta ja vaikutuksista sekä unionin oikeuden ensisijaisuudesta Curtea Constituționalăn oikeuskäytäntöön nähden. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan Curtea Constituțională on rajoittanut romanialaisille tuomioistuimille Romanian perustuslain ja unionin oikeuden nojalla kuuluvaa tuomiovaltaa, kun se on katsonut tämän tuomion 58 kohdassa mainitussa tuomiossa nro 104/2018, ettei päätöstä 2006/928 voida pitää viitenormina Romanian perustuslain 148 §:n mukaisen perustuslainmukaisuuden valvonnan yhteydessä.

78 Näin ollen on tarpeen, että unionin tuomioistuin täsmentää, onko YSM-kertomus luonteeltaan sitova, ja jos näin on, onko sitovuus tunnustettava paitsi kyseisen mekanismin yhteydessä laadituissa kertomuksissa nimenomaisesti suositelluille toimenpiteille myös kaikille näihin kertomuksiin sisältyville toteamuksille ja erityisesti niille, jotka koskevat Demokratiaa oikeusteitse ‑komission (Venetsian komissio) ja Euroopan neuvoston korruption vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) antamien suositusten vastaisia kansallisia toimenpiteitä. Kun lisäksi otetaan huomioon oikeusvaltioperiaate ja tuomareiden riippumattomuuden periaate, nousee esiin kysymys siitä, voiko kansallinen tuomioistuin jättää Curtea Constituționalăn tuomioiden vaikutuksia soveltamatta lainkäyttövaltaansa käyttäessään siinä tapauksessa, että viimeksi mainittu on ylittänyt toimivaltansa rajat, ilman että kansalliseen tuomioistuimeen voidaan kohdistaa laissa nimenomaisesti säädettyjä kurinpitoseuraamuksia.

79 Näissä olosuhteissa Tribunalul Bihor päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

”1) Sitovatko [päätöksellä 2006/928] käyttöön otettu yhteistyö- ja seurantamekanismi sekä kyseisestä mekanismista laadituissa kertomuksissa esitetyt vaatimukset Romanian valtiota?

2) Onko [SEU] 2 artiklaa, luettuna yhdessä [SEU] 4 artiklan 3 kohdan kanssa, tulkittava siten, että Romanian velvollisuus noudattaa vaatimuksia, jotka on asetettu [päätöksellä 2006/928] käyttöön otetusta yhteistyö- ja seurantamekanismista laadituissa kertomuksissa, sisältyy jäsenvaltion velvoitteeseen kunnioittaa oikeusvaltion periaatteita myös siltä osin kuin kyseessä on se, että poliittinen lainkäyttöelin eli perustuslakituomioistuin ei saa puuttua lain tulkintaan eikä saa vahvistaa konkreettisia ja velvoittavia ohjeita, jotka koskevat lain soveltamista lainkäyttöelimissä, sillä nämä toimivaltuudet kuuluvat yleisiin lainkäyttölinjoihin kuuluvien tuomioistuinten yksinomaiseen toimivaltaan, eikä perustuslakituomioistuin saa antaa uusia lain säännöksiä, sillä tämä toimivalta kuuluu yksinomaan lainsäädäntövallan käyttäjälle? Edellytetäänkö unionin oikeudessa perustuslakituomioistuimen tekemän tällaisen ratkaisun vaikutusten poistamista? Onko unionin oikeus esteenä kansalliselle oikeussäännölle, jossa säädetään tuomioistuimen kurinpidollisesta vastuusta, jos se jättää soveltamatta perustuslakituomioistuin ratkaisua esitetyn kysymyksen yhteydessä?

3) Onko tuomioistuinten riippumattomuuden periaate, joka on vahvistettu SEU 19 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ja perusoikeuskirjan 47 artiklassa, siten kuin unionin tuomioistuin on niitä tulkinnut (tuomio 27.2.2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C-64/16, EU:C:2018:117), esteenä sille, että tuomioistuinten toimivalta korvataan Curtea Constituționalăn ratkaisuilla (päätökset nro 51/2016, 302/2017 ja 26/2019) sillä seurauksella, että rikosoikeudenkäynti ei ole ennustettavissa (taannehtiva soveltaminen) ja on mahdotonta tulkita lakia ja soveltaa sitä konkreettiseen yksittäistapaukseen? Onko unionin oikeus esteenä kansalliselle oikeussäännölle, jossa säädetään tuomioistuimen kurinpidollisesta vastuusta, jos se jättää soveltamatta Curtea Constituționalăn ratkaisua esitetyn kysymyksen yhteydessä?”

80 Tribunalul Bihor ilmoitti unionin tuomioistuimelle 27.6.2019 päivätyllä kirjeellä, joka saapui unionin tuomioistuimeen 10.7.2019, että Curtea de Appel de Oradea oli 18.6.2019 antamallaan määräyksellä kumonnut DNA:n vaatimuksesta asian käsittelyn lykkäämisestä tehdyn päätöksen ja määrännyt asian käsittelyn jatkamisesta muiden kuin ennakkoratkaisupyynnössä tarkoitettujen kysymysten osalta. Kun unionin tuomioistuin tiedusteli asiaa Tribunalul Bihorilta, tämä täsmensi 26.7.2019 päivätyllä kirjeellä, joka saapui unionin tuomioistuimeen 7.8.2019, että unionin tuomioistuimen vastaus esitettyihin kysymyksiin oli edelleen tarpeen. Sen käsiteltävänä olevaa menettelyä nimittäin jatkettiin ilman, että ennakkoratkaisukysymyksissä tarkoitetuilla tarkkailuluvilla saatuja todisteita oli voitu esittää. Tribunalul Bihor huomautti lisäksi, että tuomioistuinten tarkastusyksikkö oli aloittanut kurinpitomenettelyn ennakkoratkaisua pyytänyttä tuomaria vastaan sillä perusteella, että ennakkoratkaisukysymyksissä tarkoitettuja Curtea Constituționalăn tuomioita ei ollut noudatettu.

Asia C-547/19

81 Tuomioistuinten tarkastusyksikkö aloitti kurinpitomenettelyn Curtea de Apel Bucureștin (Bukarestin ylioikeus, Romania) tuomari CY:tä vastaan ylimmän tuomarineuvoston tuomareiden kurinpitoasioiden jaostossa, koska CY oli väitetysti syyllistynyt lain nro 303/2004 99 §:n o kohdassa tarkoitettuun kurinpitorikkomukseen.

82 Ylimmän tuomarineuvoston tuomareiden kurinpitoasioiden jaosto katsoi 28.3.2018 antamallaan määräyksellä, että Romanian tuomareiden edunvalvontayhdistyksen esittämää hakemusta esiintyä väliintulijana tukeakseen CY:n vaatimuksia ei oteta tutkittavaksi. Romanian tuomareiden edunvalvontayhdistys ja CY valittivat tästä määräyksestä Înalta Curte de Casație și Justițieen.

83 Ylimmän tuomarineuvoston tuomareiden kurinpitoasioiden jaosto määräsi 2.4.2018 tekemällään päätöksellä, että CY erotetaan kurinpitoseuraamuksena tuomarinvirasta lain nro 303/2004 100 §:n e kohdan mukaisesti. CY valitti tästä määräyksestä Înalta Curte de Casație și Justițieen.

84 Nämä kaksi asiaa jaettiin sattumanvaraisesti yhdelle kyseisen tuomioistuimen viiden tuomarin ratkaisukokoonpanolle, minkä jälkeen ne yhdistettiin toisiinsa, koska ne liittyivät toisiinsa. Tämän ratkaisukokoonpanon kokoonpano oli määritetty arpomalla 30.10.2017.

85 Tämän tuomion 60 kohdassa mainitun tuomion nro 685/2018 antamisen jälkeen Înalta Curte de Casație și Justițien tuomarineuvosto päätti 8.11.2018 viiden tuomarin kokoonpanoihin kuuluvien jäsenten määrittämisestä arpomalla. Ylin tuomarineuvosto teki vuoden 2018 joulukuussa kaksi päätöstä, joilla otettiin käyttöön sääntöjä sen varmistamiseksi, että kyseisessä tuomiossa esitettyjä vaatimuksia noudatetaan. Näitä päätöksiä noudattaakseen Înalta Curte de Casație și Justiție suoritti jälleen arvonnan vuoden 2018 uusien ratkaisukokoonpanojen nimittämiseksi, mukaan lukien asioissa, jotka oli jo jaettu ja joissa ei ollut määrätty ennen kyseisen vuoden loppua yhtäkään toimenpidettä, kuten pääasiassa kyseessä olevissa yhdistetyissä asioissa.

86 CY esitti uudelle ratkaisukokoonpanolle muun muassa kyseisen kokoonpanon lainvastaisuutta koskevan oikeudenkäyntiväitteen kiistäen muun muassa tuomion nro 685/2018 ja ylimmän tuomarineuvoston sen johdosta tekemien päätösten yhteensopivuuden SEU 2 artiklan kanssa. CY huomautti tältä osin, että Curtea Constituțională ja ylin tuomarineuvosto olivat ylittäneet toimivaltansa, ja lisäsi, että jos nämä kaksi viranomaista eivät olisi puuttuneet Înalta Curte de Casație și Justițien toimintaan, ratkaisukokoonpanon jatkuvuuden periaatetta ei olisi loukattu ja asia olisi jaettu asianmukaisesti jollekin viiden tuomarin kokoonpanolle.

87 Voidakseen lausua CY:n esittämästä oikeudenkäyntiväitteestä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee unionin tuomioistuimelta, onko tuomiosta nro 685/2018 ilmenevän kaltainen Curtea Constituționalăn oikeudenkäyntiin osallistuminen yhteensopiva SEU 2 artiklassa tarkoitetun oikeusvaltion sekä SEU 19 artiklassa ja perusoikeuskirjan 47 artiklassa varmistetun tuomioistuinten riippumattomuuden kanssa.

88 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa tältä osin ensinnäkin Curtea Constituționalăn jäsenten nimittämisen poliittista ulottuvuutta ja sen erityistä asemaa valtion viranomaisten järjestelmässä.

89 Toiseksi Romanian perustuslain 146 §:n e kohdassa säädetty viranomaisten välisen luonteeltaan perustuslaillisen oikeudellisen konfliktin toteamista koskeva menettely on sellaisenaan ongelmallinen, koska tämän saman säännöksen mukaan toimivalta panna tämä menettely vireille on myös poliittisilla elimillä. Lisäksi toimen lainvastaisuuden ja luonteeltaan perustuslaillisen oikeudellisen konfliktin välinen raja on erityisen häilyvä ja mahdollistaa sen, että rajallisella oikeussubjektien ryhmällä on mahdollisuus käyttää rinnakkaisia oikeussuojakeinoja yleisissä tuomioistuimissa käytettävissä oleviin oikeussuojakeinoihin nähden. Tämä seikka yhdessä Curtea Constituționalăn jäsenten nimittämisen poliittisen ulottuvuuden kanssa mahdollistaa sen, että Curtea Constituțională voi osallistua oikeudenkäyttöön poliittisin tavoittein tai poliittisesti vaikutusvaltaisten henkilöiden etujen mukaisesti.

90 Kolmanneksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että Curtea Constituționalăn tuomiossa nro 685/2018 esittämä toteamus, jonka mukaan tuomiovallan ja lainsäädäntövallan välillä on luonteeltaan perustuslaillinen oikeudellinen konflikti, on ongelmallinen. Curtea Constituțională puolsi kyseisessä tuomiossa omaa tulkintaansa perustuslakia alemmantasoisista epäselvistä säännöksistä eli muutetun lain nro 304/2004 32 ja 33 §:stä siihen tulkintaan nähden, jonka Înalta Curte de Casație și Justiție on toimivaltansa puitteissa omaksunut, ja se arvosteli tätä viimeksi mainittua tuomioistuinta siitä, että tämä on järjestelmällisesti jättänyt noudattamatta lainsäätäjän tahtoa, todetakseen tällaisen oikeudellisen konfliktin olemassaolon.

91 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan on siis pohdittava, ovatko SEU 2 ja SEU 19 artikla sekä perusoikeuskirjan 47 artikla esteenä sille, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa Curtea Constituționalăn väliintulolla voidaan valvoa ja sanktioida Înalta Curte de Casație și Justițien oikeuskäytäntöä. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että Curtea Constituționalăn mielivaltainen väliintulo, jolla valvotaan Înalta Curte de Casație și Justițien toimintaa ja joka tulee lakisääteisten tuomioistuinmenettelyiden eli esimerkiksi oikeudenkäyntien yhteydessä esitettävien prosessiväitteiden tai hallintolainkäytön sijaan, voi vaikuttaa kielteisesti tuomioistuinten riippumattomuuteen ja SEU 2 artiklassa tarkoitetun oikeusvaltion perusteisiin, koska Curtea Constituțională ei ole osa varsinaista tuomioistuinjärjestelmää eikä sillä ole lainkäyttövaltaa.

92 Tässä tilanteessa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:

”Onko SEU 2 artiklaa ja SEU 19 artiklan 1 kohtaa sekä [perusoikeuskirjan] 47 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä perustuslakituomioistuimen (joka ei kansallisen oikeuden mukaan ole tuomioistuin) puuttumiselle siihen, miten ylimmän oikeusasteen tuomioistuin on tulkinnut ja soveltanut perustuslakia alemman tasoista lainsäädäntöä ratkaisukokoonpanojen muodostamiseen?”

Asia C-811/19

93 Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaosto, joka käsitteli asiaa ensimmäisenä oikeusasteena kolmen tuomarin kokoonpanossa, määräsi 8.2.2018 antamallaan tuomiolla FQ:n, GP:n, HO:n, IN:n ja JM:n 2–8 vuoden vankeusrangaistuksiin vuosina 2009–2013 tehdyistä korruptio- ja rahanpesurikoksista sekä korruptiorikoksiin rinnastettavista rikoksista, jotka liittyivät pääasiallisesti unionin varoista maksetuilla tuilla rahoitetun hankkeen yhteydessä tehtyihin julkisiin hankintasopimuksiin. Neljä syytettyä, joista yksi oli hoitanut pormestarin, senaatin jäsenen ja lopuksi ministerin tehtäviä, sekä DNA valittivat tästä tuomiosta.

94 Valitusmenettelyssä valittajat vaativat Înalta Curte de Casație și Justițieta toteamaan 8.2.2018 annetun tuomion pätemättömäksi, koska se oli annettu ratkaisukokoonpanossa, joka ei lain säännösten vastaisesti ollut erikoistunut korruptioon.

95 Valittajat vetosivat tältä osin tuomioon nro 417/2019, joka julistettiin 3.7.2019 asiassa, jonka oli pannut vireille edustajainhuoneen puheenjohtaja, joka oli tuolloin itse rikosoikeudellisen menettelyn kohteena lain nro 78/2000 soveltamisalaan kuuluvista teoista Înalta Curte de Casație și Justițien viiden tuomarin kokoonpanossa, joka käsitteli kyseistä asiaa muutoksenhakutuomioistuimena. Kyseisessä tuomiossa Curtea Constituțională oli ensinnäkin todennut, että parlamentin ja Înalta Curte de Casație și Justițien välillä oli luonteeltaan perustuslaillinen oikeudellinen konflikti, joka johtui siitä, että viimeksi mainittu ei ollut muodostanut erityisiä ratkaisukokoonpanoja lain nro 78/2000 29 §:n 1 momentissa tarkoitettuja rikoksia koskevien asioiden käsittelemiseksi ensimmäisessä oikeusasteessa; seuraavaksi se katsoi, että jos asia käsiteltiin muussa kuin erityisissä ratkaisukokoonpanossa, annettu ratkaisu oli todettava ehdottoman pätemättömäksi, ja määräsi lopuksi, että kaikki asiat, jotka Înalta Curte de Casație și Justiție oli käsitellyt ensimmäisenä oikeusasteena ennen 23.1.2019 ja jotka eivät olleet tulleet lopullisiksi, oli käsiteltävä uudelleen kyseisen säännöksen mukaisesti muodostetuissa erityisissä ratkaisukokoonpanoissa. Kyseisessä tuomiossa Curtea Constituțională nimittäin katsoi, että jos kyseisenä päivänä eli 23.1.2019 Înalta Curte de Casație și Justițien tuomarineuvosto oli tehnyt päätöksen, jonka mukaan kaikkia sen kolmen tuomarin ratkaisukokoonpanoja oli pidettävä korruptiota koskevia asioita käsittelevinä erityisinä ratkaisukokoonpanoina, tämä ratkaisu oli omiaan välttämään ristiriidan perustuslain kanssa vasta päätöksen tekemispäivästä alkaen eikä ennen sitä.

96 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa ennakkoratkaisupyyntönsä tueksi, että pääasiassa kyseessä olevat rikokset, kuten korruptiorikokset, jotka liittyivät pääasiallisesti unionin varoista maksetuilla tuilla rahoitettuihin julkisiin hankintoihin, ja rahanpesurikokset vahingoittavat tai voivat vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.

97 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että ensimmäiseksi nousee esiin kysymys siitä, onko SEU 19 artiklan 1 kohtaa, SEUT 325 artiklan 1 kohtaa, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5.7.2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (EUVL 2017, L 198, s. 29) 4 artiklaa ja rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20.5.2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (EUVL 2015, L 141, s. 73) 58 artiklaa tulkittava siten, että niissä estetään kansallista tuomioistuinta soveltamasta tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolisen viranomaisen tekemää päätöstä, kuten Curtea Constituționalăn tuomiota nro 417/2019, jossa lausutaan siitä, onko tavanomainen muutoksenhaku perusteltu, ja velvoitetaan asiat palautettaviksi sillä seurauksella, että rikossyytteet asetetaan kyseenalaisiksi uuden ensimmäisen oikeusasteen menettelyn vireille panemisen myötä. Jäsenvaltioiden on nimittäin toteutettava tehokkaita ja ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan torjumiseksi.

98 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan tässä yhteydessä on myös selvitettävä, kattaako SEUT 325 artiklan 1 kohdassa oleva ilmaisu ”ja muulta unionin taloudellisia etuja vahingoittavalta lainvastaiselta toiminnalta” varsinaiset korruptiorikokset erityisesti siltä osin kuin muun muassa direktiivin 2017/1371 4 artiklassa määritellään ”lahjuksen antamisen” ja ”lahjuksen ottamisen” rikokset. Tämä selvennys on tarpeen, kun otetaan huomioon, että yksi pääasian syytetyistä on käyttänyt senaatin jäsenen ja ministerin asemassaan virkamiehiin kohdistunutta vaikutusvaltaa, yllyttänyt heitä toimimaan tehtäviensä vastaisella tavalla ja saanut itselleen huomattavan prosenttiosuuden pääasiallisesti unionin varoista rahoitettujen julkisten hankintojen arvosta.

99 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että kuten asiassa C-357/19, Eurobox Promotion ym., herää myös kysymys siitä, onko SEU 2 artiklassa vahvistettu oikeusvaltioperiaate, kun sitä tulkitaan perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa, esteenä sille, että tuomioon nro 417/2019 perustuvan kaltainen toimenpide vaikuttaa oikeudenkäyttöön. Kyseisellä tuomiolla Curtea Constituțională toteutti ilman tuomioistuimen toimivaltuuksia sitovia toimenpiteitä, jotka edellyttivät uusien tuomioistuinkäsittelyjen aloittamista sen vuoksi, etteivät Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaoston ratkaisukokoonpanot olleet väitetysti erikoistuneet korruptiorikoksiin, vaikka kaikki kyseisen rikosasioiden jaoston tuomarit täyttävät kyseisen erikoistumisen edellytykset jo sillä perusteella, että he ovat kyseisen tuomioistuimen tuomareita.

100 Kun toiseksi otetaan huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja laillisuusperiaatteen merkitys, on aiheellista selventää perusoikeuskirjan 47 artiklan toisessa kohdassa olevan käsitteen ”tuomioistuin, joka on etukäteen laillisesti perustettu” merkitystä sen määrittämiseksi, onko tämä määräys esteenä Curtea Constituționalăn antamalle tulkinnalle tuomioistuimen kokoonpanon lainvastaisuudesta.

101 Kolmanneksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, onko kansallisen tuomioistuimen jätettävä soveltamatta tuomiota nro 417/2019 unionin sääntöjen täyden vaikutuksen varmistamiseksi. Yleisemmin on myös tutkittava, onko Curtea Constituționalăn ratkaisujen, joilla loukataan tuomioistuinten riippumattomuuden periaatetta, vaikutukset sivuutettava asioissa, joihin sovelletaan vain kansallista oikeutta. Se pohtii näitä kysymyksiä erityisesti siksi, että tuomareita koskevissa kurinpitosäännöissä säädetään kurinpitoseuraamuksen määräämisestä tuomarille, joka sivuuttaa Curtea Constituționalăn ratkaisujen vaikutukset.

102 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että tuomiolla nro 417/2019, jolla kumotaan Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaoston kolmen tuomarin kokoonpanojen ensimmäisenä oikeusasteena ennen 23.1.2019 antamat tuomiot, loukataan rikosoikeudellisten seuraamusten tehokkuuden periaatetta unionin taloudellisia etuja vahingoittavan vakavan lainvastaisen toiminnan tapauksessa. Mainitulla tuomiolla luodaan nimittäin yhtäältä vaikutelma siitä, että teko jää rankaisematta, ja siihen liittyy toisaalta systeeminen riski siitä, että vakavat teot jäävät rankaisematta syytteiden vanhentumista koskevien kansallisten sääntöjen vuoksi, kun otetaan huomioon kyseisten asioiden uudelleenkäsittelyn jälkeen annetun lopullisen tuomion antamista edeltäneen menettelyn monimutkaisuus ja pitkä kesto. Näin ollen pääasiassa oikeudenkäyntimenettely on monimutkaisuutensa vuoksi kestänyt jo noin neljä vuotta ensimmäisen oikeusasteen vaiheessa. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo lisäksi, että unionin oikeudessa vahvistettu tuomioistuinten riippumattomuuden periaate on esteenä sille, että varsinaisiin tuomioistuimiin kuulumattoman lainkäyttöelimen päätöksellä otetaan käyttöön menettelyllisiä toimenpiteitä, joilla velvoitetaan käsittelemään tietyt asiat uudelleen ensimmäisessä oikeusasteessa, jolloin syytteet joutuvat kyseenalaisiksi, koska painavia syitä kyseenalaistaa syytettyjen oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ei ole. Käsiteltävässä asiassa sillä, että Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaoston kokoonpanoihin kuuluu tuomareita, jotka olivat kyseisen tuomioistuimen palvelukseen nimitettäessä erikoistuneet rikosasioihin, ei voida katsoa loukattavan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeutta saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimissa.

103 Tässä tilanteessa Înalta Curte de Casație și Justiție päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

”1) Onko [SEU] 19 artiklan 1 kohtaa, [SEUT] 325 artiklan 1 kohtaa, [direktiivin 2015/849] 58 artiklaa [ja direktiivin 2017/1371] 4 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että päätöksen tekee lainkäyttövallan ulkopuolinen elin Curtea Constituțională, joka antaa ratkaisun prosessiväitteestä, joka koskee asian ratkaisevan kollegion mahdollista lainvastaista kokoonpanoa, kun otetaan huomioon Înalta Curte de Casație și Justițien – – tuomareiden erikoistumisen periaate (josta ei säädetä Romanian perustuslaissa), ja velvoittaa tuomioistuimen palauttamaan asiat, joihin on haettu muutosta (devolutiivisin vaikutuksin), käsiteltäväksi uudelleen ensimmäisessä oikeusasteessa samassa tuomioistuimessa?

2) Onko [SEU] 2 artiklaa ja [perusoikeuskirjan] 47 artiklan toista kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että lainkäyttövallan ulkopuolinen elin toteaa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien jaoston ratkaisun antavan kollegion kokoonpanon lainvastaiseksi (kollegio, joka koostuu toimessa olevista tuomarista, jotka täyttivät ylennyshetkellä muun muassa erikoistumista koskevan edellytyksen, jonka on täytyttävä, jotta tuomari voidaan ylentää ylimmän tuomioistuimen rikosasioiden jaostoon)?

3) Onko unionin oikeuden ensisijaisuutta tulkittava siten, että siinä sallitaan kansallisen tuomioistuimen jättävän soveltamatta Curtea Constituționalăn päätöstä, jolla tulkitaan perustuslakia alemman tasoista oikeussääntöä, joka koskee Înalta Curte de Casație și Justițien organisaatiota ja joka sisältyy korruption estämisestä ja toteamisesta sekä siitä määrättävistä seuraamuksista annettuun kansalliseen lainsäädäntöön, jota tuomioistuin on vakiintuneesti tulkinnut samalla tavoin 16 vuoden ajan?

4) Sisältääkö [perusoikeuskirjan] 47 artiklan nojalla periaate, joka koskee oikeutta saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimessa, myös tuomioistuinten erikoistumisen ja erikoistuneiden kollegioiden perustamisen Înalta Curte de Casaţie şi Justiţieen?”

Asia C-840/19

104 Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaosto määräsi kolmen tuomarin kokoonpanossa 26.5.2017 antamallaan tuomiolla NC:lle muun muassa neljän vuoden vankeusrangaistuksen siitä, että hän oli syyllistynyt parlamentaarisissa ja ministerin tehtävissään rikoslain 291 §:n 1 momentissa, luettuna yhdessä lain nro 78/2000 6 §:n ja 7 §:n a kohdan kanssa, tarkoitettuun vaikutusvallan väärinkäyttöön suurelta osin unionin varoista rahoitetun julkisen hankinnan tekemisen yhteydessä. DNA:n ja NC:n valitettua tästä tuomiosta Înalta Curte de Casație și Justițien rikosasioiden jaosto vahvisti viiden tuomarin kokoonpanossa 28.6.2018 antamallaan tuomiolla seuraamuksen ja hylkäsi valituksen. Kyseinen tuomio on tullut lainvoimaiseksi.

105 Tämän tuomion 60 kohdassa mainitun tuomion nro 685/2018 julkaisemisen jälkeen NC ja DNA panivat vireille ylimääräisiä muutoksenhakuja vedoten pääasiallisesti siihen, että 26.5.2017 annetusta tuomiosta tehdyistä valituksista lausunut Înalta Curte de Casație și Justițien viiden tuomarin kokoonpano oli muodostettu sääntöjenvastaisesti, koska vain neljä kyseisen ratkaisukokoonpanon viidestä jäsenestä oli nimitetty arpomalla.

106 Viiden tuomarin kokoonpanossa 25.2.2019 ja 20.5.2019 antamillaan tuomioilla Înalta Curte de Casație și Justiție hyväksyi tuomion nro 685/2018 valossa ylimääräiset muutoksenhaut, kumosi NC:lle määrätyn seuraamuksen ja palautti tämän viimeksi mainitun ja DNA:n tekemät valitukset käsiteltäviksi uudelleen.

107 Kun valitusmenettely oli vielä uudelleenkäsiteltävänä Înalta Curte de Casație și Justițiessa, joka käsitteli sitä viiden tuomarin kokoonpanossa, Curtea Constituțională antoi tämän tuomion 95 kohdassa tarkoitetun tuomion nro 417/2019.

108 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii kyseisen tuomion yhteensoveltuvuutta SEU 2 artiklan ja 19 artiklan 1 kohdan, SEUT 325 artiklan 1 kohdan, perusoikeuskirjan 47 artiklan ja direktiivin 2017/1371 4 artiklan kanssa. Erityisesti SEUT 325 artiklan osalta se esittää olennaisilta osin samat perustelut kuin asiassa C-811/19 on esitetty. Kyseinen tuomioistuin lisää, että pääasiassa oikeudenkäyntimenettelyt kestivät noin neljä vuotta ja että tuomion nro 685/2018 soveltamisen seurauksena asian käsittely on muutoksenhaun uudelleentarkastelun vaiheessa. Tuomion nro 417/2019 soveltaminen johtaisi lisäksi siihen, että asian käsittely pääasian osalta aloitetaan uudelleen ensimmäisessä oikeusasteessa, mistä seuraa, että sama oikeudenkäynti pidettäisiin kahdesti ensimmäisessä oikeusasteessa ja kolme kertaa muutoksenhakuvaiheessa.

109 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, että tuomiolla nro 417/2019 otettiin käyttöön sitovia prosessuaalisia toimia, jotka edellyttivät uusien tuomioistuinmenettelyiden aloittamista, koska ensimmäisen oikeusasteena asioita käsitelleet ratkaisukokoonpanot eivät olleet erikoistuneet laissa nro 78/2000 säädettyihin rikoksiin. Kyseisen tuomion vuoksi on siis olemassa vaara, että seuraamus jää määräämättä huomattavassa määrässä vakavia rikoksia koskevia asioita. Näissä olosuhteissa SEUT 325 artiklassa tarkoitettua tehokkuuden vaatimusta ja syytetyn perusoikeutta saada asiansa ratkaistuksi kohtuullisessa ajassa loukattaisiin.

110 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo myös, että kuten asioissa C-357/19, C-547/19 ja C-811/19, unionin tuomioistuimelle on esitettävä kysymys siitä, onko Curtea Constituționalăn osallistuminen asioihin oikeusvaltioperiaatteen kanssa yhteensoveltuva. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa kyseisen tuomioistuimen tuomioiden noudattamisen merkitystä mutta täsmentää, että sen kysymys ei koske Curtea Constituționalăn oikeuskäytäntöä yleisesti vaan vain tuomiota nro 417/2019. Kyseisessä tuomiossa Curtea Constituțională puolsi omaa tulkintaansa verrattuna siihen tulkintaan, jonka Înalta Curte de Casație și Justițien oli tehnyt lain nro 78/2000 ja lain nro 304/2004, sellaisena kuin se on muutettuna, erityisten ratkaisukokoonpanojen muodostamista koskevista eriävistä säännöksistä, ja puuttui viimeksi mainitun tuomioistuimen toimivaltaan määräämällä tiettyjen asioiden uudelleenkäsittelystä.

111 Tässä tilanteessa Înalta Curte de Casație și Justiție päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

”1) Onko SEU 19 artiklan 1 kohtaa, SEUT 325 artiklan 1 kohtaa ja [direktiivin 2017/1371] 4 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että päätöksen tekee lainkäyttövallan ulkopuolinen elin Curtea Constituțională, joka velvoittaa käsittelemään uudelleen tietyn ajanjakson aikana jo ratkaissut ja muutoksenhakuvaiheessa olevat korruptioasiat sillä perusteella, että Înalta Curte de Casaţie şi Justiţiessa ei ole tällaisiin asioihin erikoistuneita ratkaisukollegioita, vaikka tunnustetaan, että kollegioihin kuuluvat tuomarit ovat erikoistuneita tuomareita?

2) Onko SEU 2 artiklaa ja [perusoikeuskirjan] 47 artiklan toista kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että lainkäyttövallan ulkopuolinen elin toteaa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien jaoston ratkaisun antavan kollegion kokoonpanon lainvastaiseksi (kollegio, joka koostuu toimessa olevista tuomarista, jotka täyttivät ylennyshetkellä muun muassa erikoistumista koskevan edellytyksen, jonka on täytyttävä, jotta tuomari voidaan ylentää Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien rikosasioiden jaostoon)?

3) Onko unionin oikeuden ensisijaisuutta tulkittava siten, että siinä sallitaan kansallisen tuomioistuimen jättävän soveltamatta Curtea Constituționalăn päätöstä, joka on annettu ristiriitaa perustuslain kanssa koskevassa asiassa ja joka on kansallisen lainsäädännön nojalla sitova?”

Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa

Yhdistäminen

112 Asiat C-357/19 ja C-547/19 sekä asiat C-811/19 ja C-840/19 yhdistettiin unionin tuomioistuimen presidentin 26.2.2020 antamalla määräyksellä kirjallista ja suullista käsittelyä sekä tuomion antamista varten. Unionin tuomioistuimen presidentin 21.5.2021 tekemällä päätöksellä nämä asiat ja asia C-379/19 yhdistettiin tuomion antamista varten.

Nopeutettua menettelyä ja etusijan myöntämistä koskeva pyyntö

113 Asioissa C-357/19, C-379/19, C-811/19 ja C-840/19 ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet ovat pyytäneet unionin tuomioistuinta käsittelemään nämä ennakkoratkaisupyynnöt nopeutetussa menettelyssä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan nojalla.

114 Ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet ovat vedonneet vaatimustensa tueksi lähinnä siihen, että pääasioissa syytettyinä olevien henkilöiden tilanne edellytti, että vastaus saadaan lyhyessä ajassa. Ne väittävät erityisesti asioista C-357/19, C-811/19 ja C-840/19, että ajan kuluminen saattaisi vaarantaa seuraamuksen mahdollisen täytäntöönpanon.

115 Tältä osin on muistutettava, että unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan 1 kohdassa määrätään, että unionin tuomioistuimen presidentti voi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyynnöstä tai poikkeuksellisesti omasta aloitteestaan päättää esittelevää tuomaria ja julkisasiamiestä kuultuaan, että ennakkoratkaisupyyntö käsitellään nopeutetussa menettelyssä työjärjestyksen määräyksistä poiketen, jos asian laatu edellyttää, että asia käsitellään ensi tilassa.

116 Tältä osin on aiheellista muistuttaa, että nopeutettua menettelyä on pidettävä menettelyllisenä välineenä, jolla on tarkoitus vastata poikkeuksellisen kiireelliseen tilanteeseen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee myös, että nopeutettua menettelyä voidaan olla soveltamatta, jos sen soveltaminen olisi vaikeaa asiassa esiin tulleiden oikeudellisten ongelmien arkaluonteisuuden ja monitahoisuuden vuoksi erityisesti silloin, kun asian käsittelyn kirjallista vaihetta unionin tuomioistuimessa ei ole asianmukaista lyhentää (tuomio 15.7.2021, komissio v. Puola (Tuomareita koskevat kurinpitosäännöt), C-791/19, EU:C:2021:596, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).

117 Käsiteltävissä asioissa unionin tuomioistuimen presidentti päätti 23.5. ja 17.6.2019 antamillaan päätöksillä asioista C-357/19 ja C-379/19 esittelevää tuomaria ja julkisasiamiestä kuultuaan, että nopeutettua menettelyä koskevat hakemukset oli hylättävä. Yhtäältä on nimittäin niin, että perustelu, jonka mukaan nämä pyynnöt koskivat rikosprosesseja ja edellyttivät näin ollen nopeaa vastausta pääasioissa syytettyjen henkilöiden oikeudellisen tilanteen selventämiseksi, ei voi itsessään riittää perusteeksi sille, että asiat käsitellään työjärjestyksen 105 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa nopeutetussa menettelyssä, koska tällaiset olosuhteet eivät ole omiaan aiheuttamaan tämän tuomion 116 kohdassa tarkoitettua poikkeuksellista hätätilannetta (ks. analogisesti määräys 20.9.2018, Minister for Justice and Equality, C-508/18 ja C-509/18, ei julkaistu, EU:C:2018:766, 11 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).

118 Toisaalta on niin, että vaikka esitetyt kysymykset, jotka koskevat unionin oikeuden perustavanlaatuisia määräyksiä, voivat lähtökohtaisesti olla ensisijaisen tärkeitä unionin tuomioistuinjärjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta, jolle kansallisten tuomioistuinten riippumattomuus on olennaista, nämä kysymykset ovat sillä tavoin arkaluonteisia ja monitahoisia, että nopeutetun menettelyn soveltaminen niihin olisi vaikeaa (ks. analogisesti tuomio 18.5.2021, Asociaţia ”Forumul Judecătorilor din Români” ym., C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 ja C-397/19, EU:C:2021:393, 105 kohta ja tuomio 15.7.2021, komissio v. Puola (Tuomareita koskevat kurinpitosäännöt), C-791/19, EU:C:2021:596, 34 kohta).

119 Esitettyjen kysymysten luonteen vuoksi unionin tuomioistuimen presidentti kuitenkin antoi 18.9.2019 tekemällään päätöksellä asioiden C-357/19 ja C-379/19 käsittelylle etusijan työjärjestyksen 53 artiklan 3 kohdan nojalla.

120 Asioista C-811/19 ja C-840/19 on katsottava, että näistä asioista, tarkasteltuina yhdessä asioiden C-357/19 ja C-379/19 kanssa, ilmenee, että Romanian tuomioistuimissa vallitsee epävarmuus unionin oikeuden tulkitsemisesta ja soveltamisesta useissa rikosoikeuden alaan kuuluvissa asioissa, joissa on kyse vanhentumisajan kulumisesta ja näin ollen seuraamuksen määräämättä jäämisen vaarasta. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon asioiden C-357/19, C-379/19 ja C-547/19, jotka herättävät samankaltaisia kysymyksiä unionin oikeuden tulkinnasta, edistymisen unionin tuomioistuimen presidentti päätti 28.11.2019 tekemällään päätöksellä, että asiat C-811/19 ja C-840/19 on käsiteltävä nopeutetussa menettelyssä.

Suullisen käsittelyn uudelleen aloittamista koskeva hakemus

121 Käsiteltävissä asioissa suunniteltua yhteistä istuntoa asianosaisten kuulemiseksi lykättiin kolme kertaa koronaviruspandemiaan liittyvän terveyskriisin vuoksi ja se peruutettiin lopulta 3.9.2020 tehdyllä päätöksellä. Työjärjestyksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionin tuomioistuimen suuri jaosto päätti muuntaa kysymyksiksi kirjallisia vastauksia varten kysymykset, jotka oli toimitettu Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille asianosaisille ja osapuolille, jotka olivat esittäneet kirjallisia huomautuksia, suullista käsittelyä varten. CY, PM, RO, KI, LJ, NC, FQ, Romanian tuomareiden edunvalvontayhdistys, DNA, DNA:n Oradean alueellinen virasto, Romanian hallitus ja komissio toimittivat unionin tuomioistuimelle vastauksensa näihin kysymyksiin asetetuissa määräajoissa.

122 PM vaati unionin tuomioistuimen kirjaamoon 16.4.2021 toimittamallaan asiakirjalla asian käsittelyn suullisen vaiheen uudelleen aloittamista uudelleen. Vaatimuksensa tueksi PM väitti Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 19, 20, 31 ja 32 artiklaan sekä työjärjestyksen 64, 65, 80 ja 81 artiklaan viitaten lähinnä, että suullisen käsittelyn puuttuminen loukkaisi sen oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja vaarantaisi kontradiktorisen periaatteen.

123 Tässä yhteydessä on muistutettava, että perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettu oikeus tulla kuulluksi ei edellytä ehdotonta velvollisuutta järjestää kaikissa menettelyissä suullinen käsittely. Näin on erityisesti silloin, kun asiassa ei ole tullut esille sellaisia tosiseikkoihin tai oikeudellisiin seikkoihin liittyviä kysymyksiä, joita ei voitaisi asianmukaisesti ratkaista asiakirja-aineiston ja asianosaisten kirjallisten huomautusten nojalla (ks. vastaavasti tuomio 26.7.2017, Sacko, C-348/16, EU:C:2017:591, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)

124 Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 76 artiklan 2 kohdassa määrätään asian käsittelyn suullisesta vaiheesta, että unionin tuomioistuin voi esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan päättää, ettei istuntoa pidetä asianosaisten kuulemiseksi, jos se katsoo asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa jätettyjen kirjelmien tai huomautusten perusteella, että sillä on riittävät tiedot asian ratkaisemista varten. Kyseisen 76 artiklan 3 kohdan mukaan tätä määräystä ei kuitenkaan sovelleta, jos Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 artiklassa tarkoitettu osapuoli, jota asia koskee ja joka ei ole osallistunut asian käsittelyn kirjalliseen vaiheeseen, on esittänyt perustellun pyynnön suullisen käsittelyn järjestämisestä. Nyt käsiteltävissä asioissa tällainen osapuoli ei kuitenkaan ole esittänyt tällaista pyyntöä.

125 Edellä esitetyn perusteella unionin tuomioistuin on voinut työjärjestyksen 76 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti päättää perusoikeuskirjan 47 artiklasta johtuvia vaatimuksia rikkomatta olla pitämättä istuntoa asianosaisten kuulemiseksi käsiteltävissä asioissa. Kuten tämän tuomion 121 kohdassa todetaan, unionin tuomioistuin on lisäksi esittänyt asianosaisille ja kirjallisia huomautuksia esittäneille osapuolille kysymyksiä sellaisia kirjallisia vastauksia varten, joissa ne voivat esittää unionin tuomioistuimelle lisäseikkoja; muun muassa PM on käyttänyt tätä mahdollisuutta.

126 Pitää paikkansa, että työjärjestyksen 83 artiklan mukaan unionin tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa määrätä asian käsittelyn suullisen vaiheen aloitettavaksi uudelleen erityisesti, jos asianosainen on tämän vaiheen päättyneeksi julistamisen jälkeen vedonnut uuteen seikkaan, joka voi olennaisesti vaikuttaa unionin tuomioistuimen ratkaisuun, taikka jos asia on ratkaistava sellaisella perusteella, josta osapuolilla ei ole ollut tilaisuutta lausua.

127 Asian käsittelyn suullisen vaiheen uudelleen aloittamista koskevasta vaatimuksesta, jonka PM on näin ollen esittänyt julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen jälkeen, ei kuitenkaan ilmene mitään uutta seikkaa, joka voisi vaikuttaa annettavaan ratkaisuun. Lisäksi unionin tuomioistuin katsoo julkisasiamiestä kuultuaan, että sillä on menettelyn perusteella kaikki tarvittavat tiedot asian C-357/19 ennakkoratkaisupyynnön ratkaisemiseksi.

128 Edellä esitetyn perusteella on katsottava, kun julkisasiamiestä on kuultu, että PM:n vaatimus asian käsittelyn suullisen vaiheen uudelleen aloittamisesta on hylättävä.

Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu

Unionin tuomioistuimen toimivalta

129 Pääasian asianosaiset PM, RO, TQ, KI, LJ ja NC sekä Puolan hallitus epäilevät sitä, onko unionin tuomioistuin toimivaltainen vastaamaan tiettyihin ennakkoratkaisua pyytäneiden tuomioistuinten esittämiin kysymyksiin.

130 PM:n, RO:n ja TQ:n tältä osin esiin tuomat epäilyt koskevat asiassa C-357/19 esitettyjä kysymyksiä, KI:n ja LJ:n asiassa C-379/19 esitettyjä kysymyksiä ja NC:n epäilyt asiassa C-840/19 esitettyjä kysymyksiä. Puolan hallitus epäilee unionin tuomioistuimen toimivaltaa vastata asioissa C-357/19, C-811/19 ja C-840/19 esitettyihin kysymyksiin ja asiassa C-379/19 esitettyyn kolmanteen kysymykseen.

131 Pääasian asianosaiset ja Puolan hallitus esittävät kolmenlaisia perusteluita. Ensinnäkin ennakkoratkaisua pyytäneiden tuomioistuinten esiin tuomat epäilyt, jotka koskevat pääasiassa kyseessä oleviin Curtea Constituționalăn tuomioihin perustuvan oikeuskäytännön yhteensoveltuvuutta unionin oikeuden kanssa, koskevat tuomioistuinlaitoksen organisaatiota, joka on ala, jolla unionilla ei ole lainkaan toimivaltaa. Koska unionin oikeudessa ei ole mitään oikeussääntöä kansallisen perustuslakituomioistuimen antamien tuomioiden ulottuvuudesta ja vaikutuksista, mainitut kysymykset eivät koske unionin oikeutta vaan kansallista oikeutta. Ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet pyytävät todellisuudessa unionin tuomioistuinta lausumaan näiden Curtea Constituționalăn tuomioiden laillisuudesta sekä tietyistä sen huomioon ottamista tosiseikoista, mikä ei kuulu unionin tuomioistuimen toimivaltaan.

132 Tältä osin on todettava, että ennakkoratkaisupyynnöt koskevat unionin oikeuden tulkintaa siitä riippumatta, onko kyse primaarioikeuden määräyksistä, tässä tapauksessa SEU 2 artiklasta, SEU 19 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta, SEUT 325 artiklasta ja perusoikeuskirjan 47 artiklasta, vai johdetun oikeuden säännöksistä eli erityisesti päätöksestä 2006/928. Nämä vaatimukset koskevat myös yleissopimusta, joka on laadittu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella ja jonka tulkitsemista koskeva toimivalta kuuluu unionin tuomioistuimelle, eli taloudellisten etujen suojaamista koskevaa yleissopimusta.

133 Unionin tuomioistuin on nimittäin jo todennut, että vaikka oikeuslaitoksen järjestäminen jäsenvaltioissa kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, jäsenvaltioiden on kuitenkin kyseistä toimivaltaa käyttäessään noudatettava niille unionin oikeuden nojalla kuuluvia velvoitteita (tuomio 18.5.2021, Asociaţia ”Forumul Judecătorilor din România” ym., C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 ja C-397/19, EU:C:2021:393, 111 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Asian laita on samoin siltä osin kuin on kyse tuomareiden