VIRKAMIESTUOMIOISTUIMEN TUOMIO

(toinen jaosto)

24 päivänä huhtikuuta 2008

Asia F-61/05

Raffaele Dalmasso

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

Henkilöstö – Sopimussuhteiset toimihenkilöt – Palvelukseen ottaminen – Nimittäminen tehtäväryhmiin – Palvelukseenoton yhteydessä vahvistetun palkkaluokan ja palkan muuttamista koskeva vaatimus – Entinen ylimääräinen toimihenkilö, joka on otettu palvelukseen sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi – Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 3 a artikla ja 80 artiklan 2 ja 3 kohta – Eri tehtäväryhmiin kuuluvat työtehtävät – Yhdenvertainen kohtelu – Perusteeton kanne

Aihe: EY 236 ja EA 152 artiklan nojalla nostettu kanne, jossa Dalmasso vaatii yhtäältä virkamiestuomioistuinta kumoamaan toimivaltaisen viranomaisen palvelukseenottosopimusten tekemisestä 21.3.2005 tekemän päätöksen, jolla on hylätty hänen 7.12.2004 esittämänsä vaatimus, jota on pidetty hallinnollisena valituksena ja joka oli kohdistettu päätökseen, jolla oli vahvistettu hänen palkkaluokkansa ja palkkansa, kun hänet oli otettu palvelukseen sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi, ja, mikäli tarpeen, alkuperäisen päätöksen, jossa vahvistettiin tämä sama palkkaluokka ja palkka 16.9.2004 tehdyn sopimuksen mukaisesti, sekä toisaalta määräämään 25 000 euron suuruiseksi arvioidun korvauksen suorittamisesta.

Ratkaisu: Kanne hylätään. Kukin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Tiivistelmä

1. Henkilöstö – Sopimussuhteessa olevat toimihenkilöt – Palkkaluokan määrittäminen

(Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 53 artiklan 3 kohta ja 80 artiklan 2 kohta)

2. Henkilöstö – Muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot – Sopimussuhteisia toimihenkilöitä koskevan IV jakson sovellettavuus, kun siinä ei edellytetä näiden toimihenkilöiden eri tehtäväryhmien kunkin työtehtävätyypin kattamien tehtävien ja toimien kuvauksen vahvistamista etukäteen

(Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 52 artikla, 80 artiklan 3 kohta ja IV jakso; neuvoston asetus N:o 723/2004)

3. Henkilöstö – Muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot – Yhdenvertainen kohtelu – Ylimääräisiä toimihenkilöitä ja sopimussuhtiesia toimihenkilöitä koskevan palkkajärjestelmän erot – Toimenpide ei ole syrjivä

4. Henkilöstö – Yhdenvertainen kohtelu – Eri toimihenkilöryhmien erilainen kohtelu henkilöstösääntöjen mukaisten takeiden ja sosiaaliturvaetuuksien osalta – Toimenpide ei ole syrjivä

1. Viranomainen ei tee ilmeistä arviointivirhettä, jos se nimittää tehtäväryhmään I sopimussuhteisen toimihenkilön, jolle on annettu tehtäviä, jotka sisältävät väliseinien ja ovien siirtoa, muuttojen järjestelyä, uuden kalustuksen tai korjausten tilaamista, arkistojen logistista hallinnointia, yhteyksien luomista kiinteistöpäällikköihin vartiointia, pysäköintiä, ylläpitoa ja siivousta koskevien kysymysten osalta, toimistotarvikepalvelujen säännöllistä ja riittävää hoitamista, määrärahojen käytön seurantaa, kokousten järjestämistä ja kokoushuoneiden varaamista sekä juoma- ja välipalatoimituksia koskevien pyyntöjen seurantaa. Tällaiset tehtävät kattavat näet ruumiillisia töitä ja toimistotöitä, joiden vaativuus ei ylitä muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 80 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tehtäväryhmän I hallinnollisen tuen tehtävien tasoa. Lisäksi sopimussuhteiselle toimihenkilölle edellä mainittujen tehtävien asianmukaiseksi hoitamiseksi annettu aloitevalta ja itsenäisyys eivät ole sellaisia, että voitaisiin kyseenalaistaa niiden luokittelu kyseisessä määräyksessä tarkoitetuiksi "ruumiillisen työn ja hallinnollisen tuen yksikön tehtäviksi", eikä se nimenomaan estä sitä, että virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt harjoittavat valvontaa.

Vaikka lisäksi oletettaisiin, että sopimussuhteinen toimihenkilö hoiti aikaisemmin samoja tehtäviä tehtäväryhmän VII luokkaan C kuuluvana ylimääräisenä toimihenkilönä, tämän luokan tehtävät, kuten muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 53 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetut sihteerin, konekirjoittajan, puhelinvaihteen tai yksinkertaisia toimistotehtäviä suorittavan toimihenkilön tehtävät, vastaavat kyseisten palvelussuhteen ehtojen 80 artiklan 2 kohdassa tehtäväryhmän I osalta kuvattuja tehtäviä.

(ks. 52-54, 56 ja 57 kohta)

2. Missään muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen tai asetuksen N:o 723/2004, jolla muutetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, määräyksen tai säännöksen mukaan sopimussuhteisia toimihenkilöitä koskevan palvelussuhteen ehtojen IV osaston ja erityisesti heidän palvelukseenottoaan koskevien määräysten sovellettavuus ei riipu siitä, että hyväksyttäisiin tehtävien ja vastuualueiden kuvaus, joka kattaa jokaisen tehtävätyypin ja joka kuvaisi jokaista tehtäväryhmää, johon voi kuulua kyseisten palvelussuhteen ehtojen 80 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja sopimussuhteisia toimihenkilöitä. Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 52 artikla – jossa määrätään, että kuten asetuksen N:o 723/2004 johdanto-osan 36 perustelukappaleesta ilmenee, ajan myötä sopimussuhteessa olevilla toimihenkilöillä korvattavien ylimääräisen toimihenkilön tosiasiallinen palvelussuhde voi kestää enintään 31 päivään joulukuuta 2001 asti ja että uutta ylimääräistä henkilökuntaa ei saa ottaa palvelukseen 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen – on päinvastoin omiaan vahvistamaan sen, että kyseinen IV osasto on välittömästi sovellettavissa, koska kyseisessä artiklassa ei mainita muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 80 artiklan 3 kohdan edeltävää täytäntöönpanoa.

(ks. 59 kohta)

Viittaukset:

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T-415/06 P, De Smedt v. komissio, tuomio 9.7.2007 (Kok. H., s. I-A-1-109 ja II-A-1-409, 40 kohta).

Virkamiestuomioistuin: asia F-59/05, De Smedt v. komissio, tuomio 19.10.2006 (52 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

3. Yhteisön lainsäätäjä voi vapaasti tehdä milloin tahansa henkilöstösääntöjen määräyksiin muutoksia, joita se pitää yksikön edun mukaisina, ja hyväksyä tulevaisuuden varalta henkilöstösääntöihin määräyksiä, jotka ovat virkamiesten ja toimihenkilöiden kannalta epäedullisempia, sillä edellytyksellä, että heidän sääntöjenmukaisesti hankkimiaan oikeuksia suojellaan ja että henkilöitä, joita uusi lainsäädäntö erityisesti koskee, kohdellaan samalla tavoin. Sitä ei siten voida arvostella siitä, että se on turvautunut uuden toimihenkilöryhmän eli sellaisen sopimussuhteisten toimihenkilöiden ryhmän perustamiseen, johon sovelletaan erilaista palkkajärjestelyä kuin ylimääräisiin toimihenkilöihin, kun tämä ryhmä on tarkoitus korvata ajan myötä ylimääräisten toimihenkilöiden ja ryhmään D kuuluvien virkamiesten ryhmillä, jos aikaisempien henkilöstösääntöjen mukaisesti palvelukseen otettujen virkamiesten tai toimihenkilöiden hankkimia oikeuksia ei ole kyseenalaistettu sääntöjenvastaisesti ja jos uuteen ryhmään kuuluvia toimihenkilöitä on kohdeltu samalla tavoin. Myöskään komission intranet-sivuilla julkaistut tiedot, jotka koskevat tiettyjä palkanalennuksia, jotka johtuvat ylimääräisten toimihenkilöiden sopimusten muuttamisesta sopimussuhteisten toimihenkilöiden sopimuksiksi, eivät voi synnyttää asianomaisessa perusteltua luottamusta siihen, että hänellä olisi oikeus tietyn suuruiseen alennukseen, koska kyseessä on keskiarvo, jota sovelletaan eri yksittäistapauksiin.

(ks. 78, 79 ja 81 kohta)

Viittaukset:

Yhteisöjen tuomioistuin: asia 28/74, Gillet v. komissio, tuomio 19.3.1975 (Kok., s. 463, 5 ja 6 kohta).

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T-121/97, Ryan v. tilintarkastustuomioistuin, tuomio 30.9.1998 (Kok., s. II‑3885, 98 ja 104 kohta) ja asia T-135/05, Campoli v. komissio, tuomio 29.11.2006 (Kok. H. s. II‑A‑2‑1527, 85 kohta).

Virkamiestuomioistuin: em. asia De Smedt v. komissio, tuomion 71 kohta.

4. Yhteisöjen palvelukseen ottamien eri henkilöstöryhmien eli varsinaisten virkamiesten aseman ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen soveltamisalaan kuuluvien eri toimihenkilöstöryhmien aseman välisiä eroja ei voida kyseenalaistaa. Näiden kunkin ryhmän määritelmä näet vastaa yhteisön hallinnon perusteltuja tarpeita ja niiden pysyvien tai väliaikaisten tehtävien luonnetta, jotka sen on hoidettava. Sitä, että tietyt yhteisöjen palvelukseen ottamat henkilöstöryhmät saattavat saada henkilöstösääntöjen mukaisina takeina ja sosiaaliturvaetuuksina takeita tai etuja, joita ei myönnetä muille ryhmille, ei siten voida pitää syrjintänä. Erityisesti muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen soveltamisalaan kuuluvien toimihenkilöiden tilanteelle on yleensä ominaista se, että palvelussuhde on sopimussuhde, kun puolestaan virkamiehen ja hallinnon välinen oikeussuhde on henkilöstösääntöjen mukainen suhde. Yhteisöjen palvelukseen ottamien eri henkilöstöryhmien välillä on objektiivisia oikeudellisia eroja, joten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei voida tältä osin soveltaa.

(ks. 82 kohta)

Viittaukset:

Yhteisöjen tuomioistuin: yhdistetyt asiat 118/82 ja 123/82, Celant ym. v. komissio, tuomio 6.10.1983 (Kok., s. 2995, 22 kohta).

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: em. asia De Smedt v. komissio, tuomion 54 ja 55 kohta.

Virkamiestuomioistuin: em. asia De Smedt v. komissio, tuomion 76 kohta.