Asetuksen N:o 1/2003 23 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennasta annettujen suuntaviivojen 29 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaan sakon perusmäärää voidaan alentaa, kun komissio toteaa lieventävien seikkojen olemassaolon, erityisesti kun kyseessä oleva yritys esittää todisteet siitä, että sen osuus rikkomisessa on ollut huomattavan vähäinen ja siten osoittaa, että ollessaan osapuolena rikkomiseen liittyvään sopimukseen se tosiasiassa jätti soveltamatta sopimusta ja kävi käytännössä kilpailua markkinoilla. Molempien edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti. Saman kohdan mukaan pelkästään sitä seikkaa, että yritys on osallistunut rikkomiseen muita yrityksiä lyhyemmän ajan, ei katsota lieventäväksi seikaksi, sillä kyseinen seikka otetaan jo huomioon sakon perusmäärässä.

Asetuksen N:o 3 15 artiklan 2 kohdan ja EHTY:n perustamissopimuksen 17 artiklan 65 kohdan mukaisesti määrättävien sakkojen laskennassa noudatettavien suuntaviivojen 3 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan yhteydessä yrityksen ”passiivisuus tai seurailijan asema” rikkomisen toteuttamisessa saattoi olla lieventävä seikka. Vuoden 2006 suuntaviivoissa olevaa käsitettä ”huomattavan vähäinen osuus” on tulkittava vastaavasti kuin vuoden 1998 suuntaviivoissa olevaa käsitettä ”passiivisuus”.

Passiivisuus tarkoittaa sitä, että kyseinen yritys on omaksunut ”matalan profiilin” eli se ei ole osallistunut aktiivisesti kilpailunvastaisen sopimuksen tai sopimusten laatimiseen. Seikkoina, jotka voivat osoittaa yrityksen passiivisen roolin kartellissa, voidaan ottaa huomioon se, että se on osallistunut kokouksiin huomattavasti satunnaisemmin kuin kartellin tavalliset jäsenet, samoin kuin se, että se on tullut myöhemmin kilpailusääntöjen rikkomisen kohteena olleille markkinoille, riippumatta siitä, miten pitkään se on rikkomiseen osallistunut, ja myös kilpailusääntöjen rikkomiseen osallistuneiden kolmansien yritysten edustajien antamat tämänsuuntaiset nimenomaiset lausumat. Lisäksi se, että samaan kartelliin osallistuneet muut yritykset ovat voineet olla jotakin muuta kartelliin osallistunutta yritystä aktiivisempia, ei kuitenkaan merkitse, että viimeksi mainitulla yrityksellä olisi ollut passiivinen tai seurailijan asema. Vain totaalinen passiivisuus voitaisiin nimittäin ottaa huomioon, mutta totaaliseen passiivisuuteen vetoavan osapuolen on näytettävä se toteen. Tällaista totaalista passiivisuutta ei kuitenkaan voida päätellä siitä, ettei syytetty yritys ole itse järjestänyt kilpailunvastaisia salaisia kokouksia.

Lisäksi se, ettei yritys, jonka on osoitettu osallistuneen kilpailijoidensa kanssa hintoja koskeneeseen salaiseen sopimukseen, ole toiminut markkinoilla siten kuin kilpailijoiden kanssa on sovittu, ei välttämättä ole sakkojen suuruutta määrättäessä lieventävänä huomioon otettava seikka. Yritys, joka kilpailijoidensa kanssa tekemästään salaisesta sopimuksesta huolimatta noudattaa jokseenkin itsenäistä politiikkaa markkinoilla, voi yksinkertaisesti yrittää käyttää kartellia hyväkseen. Tässä yhteydessä on tarkastettava, voidaanko tällaisten olosuhteiden perusteella todeta, että sinä aikana, jolloin kantaja osallistui kilpailusääntöjen rikkomista koskeviin sopimuksiin, se on tosiasiassa pidättynyt niiden soveltamisesta kilpailemalla markkinoilla tai että se ainakin selvästi ja huomattavasti on rikkonut velvoitteita, joilla kyseinen kartelli pannaan täytäntöön, siinä määrin, että se on häirinnyt kartellin toimintaa.

(ks. 189–191, 195, 196, 215, 216, 245 ja 246 kohta)