Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Menettely - Määräajat - Määräajan pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi - Soveltaminen yhteisön toimielimiin - Yksityiskohtaiset säännöt

(Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 81 artiklan 2 kohta ja liitteen II 1 artikla)

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Pätevyysolettama - Mitätön säädös - Käsite

(ETY:n perustamissopimuksen 189 artikla)

3. Komissio - Kollegisen päätöksenteon periaate - Merkitys

(Sulautumissopimuksen 17 artikla)

4. Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Päätös, jossa todetaan kilpailusääntöjen rikkominen - Perustelut - Kollegion velvollisuus - Annetun säädöksen muuttaminen - Lainvastaisuus

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artikla ja sitä seuraavat artiklat sekä 190 artikla; sulautumissopimuksen 17 artikla; neuvoston asetuksen N:o 17 3 artiklan 1 kohta ja 15 artiklan 2 kohdan a alakohta)

5. Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Päätös, jossa todetaan kilpailusääntöjen rikkominen - Päätöksen tekeminen valtuusmenettelyllä - Kollegisen päätöksenteon periaatteen loukkaaminen - Lainvastaisuus

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artikla ja sitä seuraavat artiklat; sulautumissopimuksen 17 artikla; neuvoston asetuksen N:o 17 3 artiklan 1 kohta ja 15 artiklan 2 kohdan a alakohta)

6. Kumoamiskanne - Perusteet - Olennaisten menettelymääräysten rikkominen - Todistusvoimaisilla kielillä annettujen säädösten todistusvoimaisiksi saattamista koskevien komission työjärjestyksen määräysten rikkominen

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla; sulautumissopimuksen 17 artikla; komission työjärjestyksen 12 artikla)

Tiivistelmä

$$1. Prosessuaalisten määräaikojen tarkoituksena on taata oikeusvarmuuteen liittyvien vaatimusten huomioon ottaminen, kun taas yhteisöjen tuomioistuimen päätöksessä tarkoitetuilla pitkien etäisyyksien vuoksi myönnettävillä määräaikojen pidennyksillä on tarkoitus ottaa huomioon ne vai-keudet, joita asianosaisilla saattaa olla yhteisöjen tuomioistuimen kotipaikan etäisen sijainnin vuoksi, ja taata näin asianosaisten yh-denvertainen kohtelu. Pidennettäessä määräaikoja pitkien etäi-syyksien vuoksi on siten otettava huomioon asianosaisten kotipaikka sekä se, missä heidän toimin-taansa koskevat päätökset tehdään.

Komission osalta on todettava, että jo ennen kuin Euroopan yhteisöjen toimielinten sekä tiettyjen elinten ja yksikköjen kotipaikan vahvistamisesta jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yhteisellä sopimuksella tehdyssä päätöksessä määrättiin Bryssel komission kotipaikaksi, komission toimintaa johdettiin Brysselistä, joka oli yksi yhteisön toimielinten väliaikaisista kotipaikoista. Sillä, että tietyt komission yksiköt sijoitettiin Luxemburgiin ja että ne sijaitsevat siellä edelleen, ei ole merkitystä tässä yhteydessä.

Näin ollen komissiolla on oltava samoin perustein mahdollisuus pitkien etäisyyksien vuoksi myönnettävään pidennettyyn määräaikaan kuin henkilöillä, joiden va-kituinen kotipaikka on Belgiassa.

2. Yhteisön toimielinten toimia koskee pääsääntöisesti lainmukaisuusolettama, ja niihin mahdollisesti liittyvistä lainvastaisuuksista huolimatta niillä on näin ollen oikeusvaikutuksia niin kauan kuin näitä toimia ei ole kumottu tai peruutettu; poikkeuksen tähän periaatteeseen muodostavat kuitenkin toimet, jotka ovat niin ilmeisellä tavalla lainvastaisia, ettei sitä voida mitenkään hyväksyä yhteisön oikeusjärjestyksessä. Sellaisilla toimilla ei voida katsoa olevan minkäänlaista, edes väliaikaista oikeusvaikutusta, ja niitä on siis pidettävä mitättöminä. Tämän poikkeuksen tarkoituksena on säilyttää tasapaino kahden oikeusjärjestykselle asetetun perustavanlaatuisen mutta joskus vastakkaisen vaatimuksen eli oikeussuhteiden vakauden sekä legaliteettiperiaatteen kunnioittamisen välillä.

Koska yhteisön toimielinten toimen mitättömäksi toteamisen seuraukset ovat vakavia, on selvää, että oikeusvarmuussyistä toimi voidaan katsoa mitättömäksi ainoastaan täysin poikkeuksellisissa tilanteissa.

Sellaisesta tilanteesta ei ole kysymys silloin kun - riippumatta siitä, mitä virheitä päätökseen liittyy - voidaan todeta, että komissio on todella päättänyt hyväksyä päätöksen päätösosan, ja kun myöskään päätöksentekomenettelyssä tapahtuneet toimivaltaan ja muotoseikkoihin liittyvät lainvastaisuudet eivät vaikuta niin ilmeisiltä, että päätöstä olisi pidettävä mitättömänä.

3. Komission toiminnassa noudatetaan sulautumissopimuksen 17 artiklassa tarkoitettua kollegisen päätöksenteon periaatetta; kyseinen määräys on korvattu EY:n perustamissopimuksen 163 artiklalla. Periaate perustuu komission jäsenten yhdenvertaisuuteen päätöksentekoon osallistumisessa ja merkitsee erityisesti sitä, että päätökset tehdään yhdessä ja että kaikki kollegion jäsenet ovat poliittisella tasolla yhdessä vastuussa kaikista tehdyistä päätöksistä.

4. Kollegisen päätöksenteon periaatteen kunnioittaminen ja erityisesti velvollisuus neuvotella päätöksistä yhdessä on selvästi niiden oikeussubjektien etujen mukaista, joihin päätöksistä aiheutuvat oikeusvaikutukset kohdistuvat; asianomaisille henkilöille on taattava, että komissio on todella tehnyt päätöksensä kollegisesti ja että päätökset vastaavat täsmälleen kollegion tahtoa.

Näin on erityisesti sellaisten nimenomaisesti päätöksiksi luonnehdittujen toimien osalta, jotka komissio on toteuttanut sen varmistamiseksi, että yritykset tai niiden yhteenliittymät noudattavat kilpailusääntöjä, ja joiden tarkoituksena on kyseisten sääntöjen rikkomisen toteaminen, velvoitteiden asettaminen kyseisille yrityksille sekä taloudellisten seuraamusten määrääminen niille.

Sellaiset päätökset on ETY:n perustamissopimuksen 190 artiklan mukaan perusteltava; kyseisessä artiklassa vaaditaan komissiota esittämään ne syyt, joiden vuoksi se on tehnyt päätöksen, jotta yhteisöjen tuomioistuin voi tutkia päätöksen laillisuuden ja jotta jäsenvaltiot ja ne kansalaiset, joita asia koskee, saisivat tietoonsa ne edellytykset, joiden mukaisesti komissio on soveltanut perustamissopimusta. Koska päätöksen päätösosa ja perustelut yhdessä muodostavat jakamattoman kokonaisuuden, kollegisen päätöksenteon periaatteen mukaisesti nimenomaan kollegion on hyväksyttävä samalla kertaa ne molemmat. Tämä merkitsee sitä, että sen jälkeen kun kollegio on virallisesti hyväksynyt säädöksen tai päätöksen sanamuodon, komission yksiköt voivat tehdä siihen ainoastaan oikeinkirjoitukseen liittyviä tai kieliopillisia korjauksia, kun taas kaikkien muiden muutosten tekeminen kuuluu yksinomaan kollegiolle.

5. Komission päätöksiä, joissa tode-taan perustamissopimuksen kilpailusääntöjen rikkominen, ei voida tehdä työjärjestyksen 27 artiklassa tarkoitetulla tavalla siir-tämällä valtuus kilpailupolitiikas-ta vastaavalle komission jäsenel-le, koska tällä loukattaisiin kollegisen päätöksenteon periaatetta.

6. Komission työjärjestyksen 12 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla komission toimien todistusvoimaisiksi saattamisella pyritään takaamaan oikeusvarmuus siten, että vahvistetaan kollegion hyväksymien tekstien sanamuoto kaikilla todistusvoimaisilla kielillä. Näin mahdollistetaan se, että kiistatilanteissa voidaan varmistaa, että tiedoksi annetut tai julkaistut tekstit vastaavat täysin kollegion hyväksymää tekstiä ja näin ollen tekstin laatijan tarkoitusta. Todistusvoimaiseksi saattaminen on siten ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklassa tarkoitettu olennainen menettelymääräys, jonka rikkominen voi olla kumoamiskanteen perustana.