ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Tulliliitto - Tullisäännöstön soveltaminen - Saksan demokraattisen tasavallan kanssa ennen Saksan yhdistymistä käytyyn maatalous- ja kalastusalan kauppaan sovelletut siirtymäjärjestelyt - Asetus N:o 2252/90 - Poikkeuksellisuus - Saksan liittotasavallan velvollisuus tarkistaa asetuksen soveltamisedellytykset ja kantaa tarvittaessa tuontimaksu - Jäsenyysvelvoitteiden laiminlyönti

(Komission asetus N:o 2252/90)

Tiivistelmä

$$Kun siirtymäjärjestelyistä Saksan demokraattisen tasavallan kanssa käytävän maatalous- ja kalastusalan kaupan osalta annetun asetuksen N:o 2060/90 soveltamisesta annetulla asetuksella N:o 2252/90 säädettiin 1.8.1990 alkaen maataloustuotteiden tuontimaksujen kantamisen suspensiosta ja näiden tuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn perustuvien muiden maksujen ja määrällisten rajoitusten tai vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden soveltamatta jättämisestä yhteisön ja Saksan demokraattisen tasavallan välisessä kaupassa sen 1 artiklan 2 kohdassa säädetyin edellytyksin, siinä vahvistettiin poikkeus kolmansista maista tuotaviin tuotteisiin tavallisesti sovellettavasta yhteisön tullilainsäädännöstä. Tästä seuraa, että tämän poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolella kyseistä lainsäädäntöä sovellettiin Saksan yhdistymiseen eli 3.10.1990 saakka.

Jotta voitaisiin varmistaa, täyttivätkö yhteisön alueelle tuodut maataloustuotteet jonkin edellä mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa asetetuista edellytyksistä, ja jotta kielteisessä tapauksessa kyseisiin tuotteisiin voitaisiin soveltaa eri maksuja ja muita yhteisen järjestelyn mukaisia toimenpiteitä, Saksan liittotasavallan oli pidettävä voimassa tullimuodollisuudet, jotka olivat välttämättömiä yhteisön tullialueelle tuotuihin tavaroihin sovellettavista säännöksistä annetun asetuksen N:o 4151/88 2 ja 3 artiklan soveltamiseksi Saksan sisäisessä kaupassa, tai toteuttaa muita toimenpiteitä, joilla taataan asetuksen N:o 2252/90 asianmukainen täytäntöönpano. Koska Saksan liittotasavalta on poistanut kaikki nämä muodollisuudet eikä ole toteuttanut tällaisia toimenpiteitä, se ei ole noudattanut perustamissopimuksen mukaisia velvoitteitaan.

Koska kyseisille tuotteille, jotka oli alun perin tuotu yhteisöstä ja saatettu vapaaseen vaihdantaan Saksan demokraattisessa tasavallassa, oli maksettu vientimaassa vientitukea, niihin ei voitu soveltaa asetuksen N:o 2252/90 1 artiklan mukaista suspensiota, minkä vuoksi niistä oli kannettava tuontimaksu ja yhteisön omat varat oli hyvitettävä komission tilille. Näin ollen Saksan liittotasavalta ei myöskään ole noudattanut perustamissopimuksen mukaisia velvoitteitaan, koska se on vastoin tätä asetusta sallinut sen, että Saksaan tuotiin tavaroita, joista oli niitä jäsenvaltiosta vietäessä maksettu tukea, ilman että niistä perittiin yhteisön hintatasoa vastaava ja yhteisölle suoritettava maksu.

( ks. 39-40, 42, 48-49, 65 ja 67 kohta sekä tuomiolauselma )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaisuus - Teollisoikeudet ja kaupalliset oikeudet - Patenttioikeus - Lääkkeiden lisäsuojatodistus - Todistuksen antaman suojan laajuus

(Neuvoston asetuksen N:o 1768/92 3 artiklan b alakohta)

2 Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaisuus - Teollisoikeudet ja kaupalliset oikeudet - Patenttioikeus - Lääkkeiden lisäsuojatodistus - Saamisen edellytykset - Tuote, jota suojaa voimassa oleva peruspatentti - Arviointi asianmukaisten säännösten nojalla

(Neuvoston asetuksen N:o 1768/92 3 artiklan a alakohta)

Tiivistelmä

1 Lääkkeiden lisäsuojatodistuksen aikaansaamisesta annettua neuvoston asetusta N:o 1768/92 ja erityisesti sen 3 artiklan b alakohtaa on tulkittava siten, että kun tuote markkinoille saattamista koskevassa luvassa mainitun mukaisessa muodossaan on voimassa olevan peruspatentin suojaama, lisäsuojatodistus kattaa lääkkeenä käytettävän tuotteen kaikissa sen peruspatentilla suojatuissa muodoissaan. Muutoin ei kyettäisi saavuttamaan asetuksen perustavoitetta eli riittävän suojan varmistamista sen farmasian alan tutkimuksen kannustamiseksi, jolla on ratkaiseva merkitys kansanterveyden jatkuvassa parantamisessa.

2 Yhteisön oikeuden nykytilassa patenttisäännöksiä ei ole vielä yhdenmukaistettu yhteisön tasolla eikä lainsäädäntöjä ole lähennetty.

Näin ollen, kun lääkkeiden lisäsuojatodistuksen aikaansaamisesta annettua asetusta N:o 1768/92 ja erityisesti sen 3 artiklan a alakohtaa, jossa todistuksen saamisen edellytykseksi säädetään se, että tuote on voimassa olevan peruspatentin suojaama, sovellettaessa on selvitettävä, suojaako tuotetta peruspatentti, on nojauduttava muihin kuin yhteisön säännöstöön kuuluviin peruspatenttia koskeviin säännöksiin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - Matkailu- ja ympäristöalan hankkeet - Yhteisön taloudellisen tuen myöntäminen - Todisteet virkamiesten sellaisesta asiaan puuttumisesta, joka on voinut haitata komission rahoittaman hankkeen toteuttamista - Todistustaakka sen osalta, etteivät kyseiset toimet ole vaikuttaneet hankkeen hallintoon, on komissiolla

Tiivistelmä

$$Kun sellaisen taloudellisen tuen saaja, jota on myönnetty ympäristöä säästävään matkailuun Euroopassa liittyvän tietopankin luomista koskevaan hankkeeseen, esittää todisteita siitä, että komission virkamiehet ovat puuttuneet kyseisen hankkeen hallintoon, mikä on todennäköisesti vaikuttanut hankkeen moitteettomaan toteuttamiseen, komission asiana on osoittaa, että kyseisistä toimista huolimatta tuensaaja voi edelleen toteuttaa hankkeen tyydyttävällä tavalla. Taloudellisen tuen saajaa ei näin ollen voida vaatia näyttämään toteen, että kyseisten toimien vuoksi sillä ei ollut mitään mahdollisuutta aloittaa todellista yhteistyötä muiden hankkeessa mukana olevien yritysten kanssa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus - Sisäinen verotus - Moottoriajoneuvojen porrastettu verotusjärjestelmä - Tietyn sylinteritilavuuden ylittäviin tuontiajoneuvoihin kohdistuva veroprogression kasvu - Sallittavuuden edellytykset - Kotimaassa valmistettujen ajoneuvojen myyntiä suosivan vaikutuksen puuttuminen

(EY:n perustamissopimuksen 95 artikla (josta on muutettuna tullut EY 90 artikla))

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 95 artikla (josta on muutettuna tullut EY 90 artikla) ei estä sellaisen moottoriajoneuvojen porrastettuun verotukseen perustuvan kansallisen lainsäädännön soveltamista, jossa progressiokerroin veroluokasta toiseen siirryttäessä on tietyn sylinteritilavuuden ylittävissä veroluokissa, joihin kuuluu vain maahantuotuja ajoneuvoja, suurempi kuin sitä alemmissa veroluokissa, vaikka progression kasvu saisi osan kuluttajista luopumaan sen piiriin kuuluvien ajoneuvojen ostamisesta, edellyttäen ettei se kannusta ostamaan kotimaassa valmistettua ajoneuvoa, koska kuluttajien saatavissa on alempaan veroluokkaan kuuluvien samanlaisten ajoneuvojen joukossa laaja valikoima maahantuotuja ajoneuvoja.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Työehtosopimus, jonka mukaan vähäistä työtä tekeville ei makseta vuosittaista erityislisää - Toimenpidettä, joka koskee huomattavasti suurempaa prosenttiosuutta naisista kuin miehistä, ei voida hyväksyä

(EY:n perustamissopimuksen 119 artikla (EY:n perustamissopimuksen 117-120 artikla on korvattu EY 136-143 artiklalla))

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 119 artiklaa (EY:n perustamissopimuksen 117-120 artikla on korvattu EY 136-143 artiklalla) on tulkittava siten, että työehtosopimuksen määräys, jonka mukaan kyseisessä työehtosopimuksessa määrättyä vuosittaista erityislisää ei makseta henkilöille, jotka työskentelevät säännöllisesti alle 15 tuntia viikossa ja joiden säännöllinen palkka ei ylitä tiettyä osaa peruskuukausipalkasta ja jotka on tästä syystä vapautettu pakollisesta sairausvakuutuksesta, merkitsee välillistä sukupuoleen perustuvaa syrjintää, kun kyseistä työehtosopimusta sovelletaan työntekijän sukupuolesta riippumatta, mutta se koskee tosiasiassa huomattavasti suurempaa prosenttiosuutta naisista kuin miehistä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivit - Välitön oikeusvaikutus - Edellytykset - Direktiivin oikeudellinen perusta - Vaikutuksettomuus

(EY:n perustamissopimuksen 100 a artikla (josta on muutettuna tullut EY 95 artikla))

2 Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivit - Välitön oikeusvaikutus - Edellytykset - Jäsenvaltion EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan (josta on muutettuna tullut EY 95 artiklan 4-9 kohta) mukaisesti tekemä tiedoksianto - Vaikutuksettomuus - Komission vahvistuksen puuttuminen - Vaikutuksettomuus

(EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohta (josta on muutettuna tullut EY 95 artiklan 4-9 kohta))

Tiivistelmä

1 Direktiivillä voi olla välitön oikeusvaikutus siitä huolimatta, että sen oikeudellisena perustana on EY:n perustamissopimuksen 100 a artikla (josta on muutettuna tullut EY 95 artikla) ja että tämän määräyksen 4 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus pyytää poikkeusta kyseisen direktiivin täytäntöönpanosta. Se seikka, voiko direktiivillä yleensä olla välitön oikeusvaikutus, ei nimittäin millään tavoin riipu direktiivin oikeudellisesta perustasta vaan pelkästään sen sisällöllisistä ominaispiirteistä.

2 Sillä, että jäsenvaltio on EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan (josta on muutettuna tullut EY 95 artiklan 4-9 kohta) mukaisesti tekemällään tiedoksiannolla pyytänyt direktiivistä poikkeavien kansallisten säännösten ja määräysten vahvistamista, ei ole vaikutusta sellaisen direktiivin, jonka täytäntöönpanon määräaika on päättynyt, välittömään oikeusvaikutukseen silloinkaan, kun komissio ei ole reagoinut tällaiseen tiedoksiantoon.

Perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn tarkoitus on varmistaa, ettei jäsenvaltio voi soveltaa yhdenmukaistetuista säännöksistä poikkeavia kansallisia säännöksiä, ellei se ole saanut komission niille antamaa vahvistusta. Kyseisessä artiklassa ei aseteta komissiolle mitään määräaikaa, jossa sen olisi tehtävä päätös sille tiedoksi annetuista kansallisista säännöksistä ja määräyksistä. Se, ettei asiassa ole määräaikaa, ei kuitenkaan vapauta komissiota velvollisuudesta noudattaa tehtävissään kaikkea asiaan kuuluvaa huolellisuutta. Vaikka komission huolimattomuus jäsenvaltion perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohdan mukaisesti tekemän tiedoksiannon käsittelyssä voikin sen vuoksi merkitä komission velvollisuuksien rikkomista, tällainen rikkominen ei kuitenkaan vaikuta direktiivin täysimääräiseen soveltamiseen.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Naudanliha - Tuottajien erityispalkkio - Hakijan sitoumus pitää nautoja tilallaan - Sitoumuksen noudattamatta jättäminen, sillä maatila on luovutettu sitoumuksen voimassaoloaikana - Ylivoimaiseen esteeseen perustuvat tilanteet, joissa oikeus palkkioon säilyy - Tällaista tilannetta ei ole

(Komission asetuksen N:o 1244/82 5 artikla ja komission asetuksen N:o 714/89 2 artikla ja 9 artiklan 3 kohta)

2 Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Naudanliha - Tuottajien erityispalkkio - Tilan luovuttaminen luovuttajan antamien sitoumusten voimassaoloaikana - Palkkionsaantioikeus ei siirry luovutuksensaajalle, joka itsekin täyttää säädetyt edellytykset

(Neuvoston asetuksen N:o 805/68 4 a artiklan 1 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 571/89 ja neuvoston asetus N:o 468/87; komission asetus N:o 714/89)

Tiivistelmä

1 Naudanlihantuottajien erityispalkkiojärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 20.3.1989 annetun asetuksen N:o 714/89 2 artiklassa säädetyn sellaisen sitoumuksen voimassaoloaikana, jossa tuottaja on sitoutunut pitämään nautoja tilallaan, tapahtuneen tilan luovutusta ei voida rinnastaa ylivoimaiseen esteeseen eikä varsinkaan sellaiseen tilanteeseen, jossa kyseistä sitoumusta ei ole noudatettu palkkionsaajan kuoleman tai pitkäaikaisen työkyvyttömyyden vuoksi, mitkä emolehmien hoitoon liittyvää palkkiojärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä annetun asetuksen N:o 1244/82 5 artiklan mukaan ovat sellaisia ylivoimaiseen esteeseen perustuvia tilanteita, joissa palkkionsaantioikeus säilyy ja joihin asetuksen N:o 714/89 9 artiklan 3 kohdassa viitataan. Tällainen luovutus ei näet ole sellainen siihen vetoavavasta asianomaisesta riippumaton, epätavanomainen ja ennalta-arvaamaton seikka, jonka seurauksia ei ole voitu välttää kaikista varotoimista huolimatta.

2 Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen N:o 805/68 4 a artiklan 1 kohtaa, sellaisena kuin tämä asetus on muutettuna asetuksella N:o 571/89, on yhdessä naudanlihantuottajia koskevaa erityispalkkiojärjestelmää koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen N:o 468/87 ja naudanlihantuottajia koskevaa erityispalkkiojärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä annetun asetuksen N:o 714/89 säännösten kanssa tulkittava siten, että jos maatila luovutetaan ennakkoperintönä (vorweggenommene Erbfolge) hakijan antamien sitoumusten voimassaoloaikana, oikeus erityispalkkioon ei siirry uudelle omistajalle, joka on täyttänyt säädetyt edellytykset nautojen pitämisen ja lihottamisen osalta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Yhteinen tullitariffi -Tariffinimikkeet - Tavaroiden luokittelu - Kriteerit - Tuotteen objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet - Tariffinimikkeiden tulkinta - Komission ja tulliyhteistyöneuvoston selittävät huomautukset - Sitovuuden laajuus

2 Yhteinen tullitariffi - Tariffinimikkeet - Kuivatut ja murskatut saksanpähkinät, jotka on väliaikaisesti varastoitu -24 ºC:n lämpötilaan - Luokittelu yhteisen nimikkeistön tariffinimikkeeseen 0802

Tiivistelmä

1 Tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä. Lisäksi komissio on yhdistetyn nimikkeistön osalta ja tulliyhteistyöneuvosto harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän osalta laatinut selittävät huomautukset, jotka auttavat huomattavasti eri tullinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia.

2 Yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että kolmannesta maasta tuodut kuivatut ja murskatut saksanpähkinät, jotka on yhteisössä varastoitu -24 ºC:n lämpötilaan ja jotka on lämpenemisen jälkeen tullattu niiden vapaaseen liikkeeseen luovuttamista varten, on luokiteltava tariffinimikkeeseen 0802 "Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat".

Yhdistetyn nimikkeistön 8 ryhmän huomautusten mukaan jäähdytetyt hedelmät ja pähkinät on luokiteltava samoihin nimikkeisiin kuin vastaavat tuoreet hedelmät ja pähkinät, ja samaa ryhmää koskevista tulliyhteistyöneuvoston yleisohjeista ilmenee, että jäädytetyllä tuotteella tarkoitetaan alle jäätymispisteensä jäätynyttä tuotetta, kun taas jäähdytetty tuote on tuote, jonka lämpötilaa on alennettu ilman, että tuote on jäätynyt.

Kuivatuissa saksanpähkinöissä ei ensinnäkään ole vettä, joka voisi jäätyä, eikä toiseksi näiden tuotteiden käsittely ole tuonut esiin jäädyttämiselle ominaisia, erityisesti solukon rakenteen peruuttamattomia muutoksia lämpenemisen aikana.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Verotus - Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistaminen - Liikevaihtovero - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Kuudennessa direktiivissä säädetyt vapautukset - Kiinteän omaisuuden vuokrauksen vapautus arvonlisäverosta - Verovelvollisille myönnetty oikeus hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi - Kansallisessa lainsäädännössä voidaan poistaa oikeus hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi ja ottaa uudelleen käyttöön vapautus verosta

(Neuvoston direktiivin 67/227/ETY 2 artikla ja neuvoston direktiivin 77/388/ETY 13 artiklan B ja C kohta)

2 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden noudattaminen kumottaessa taannehtivasti laki, jolla arvonlisäverovelvollisille on myönnetty oikeus hakeutua verovelvolliseksi - Kansallisen tuomioistuimen toimivalta

Tiivistelmä

1 Ei ole jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun ensimmäisen direktiivin 67/227/ETY 2 artiklan vastaista, että jäsenvaltio, joka on käyttänyt kuudennen direktiivin 77/388/ETY 13 artiklan C kohdassa säädettyä mahdollisuutta ja joka on siten myöntänyt verovelvollisilleen oikeuden hakeutua arvonlisäverovelvollisiksi tietyn kiinteän omaisuuden vuokrauksen osalta, poistaa myöhemmällä lailla tämän valintaoikeuden ja ottaa näin ollen uudelleen käyttöön vapautuksen verosta.

Jäsenvaltioiden, joilla on laaja harkintavalta kuudennen direktiivin 13 artiklan B ja C kohdan säännöksien suhteen, tehtävänä on arvioida, onko valintaoikeuden myöntäminen tarpeen vai ei, sen mukaan kuin ne katsovat tarkoituksenmukaiseksi maassaan kulloinkin vallitsevan tilanteen mukaan. Valintaoikeuden myöntämistä koskevaa harkintavaltaa ei ole rajoitettu ajallisesti, eikä sitä rajoita se, että aikaisemmin on tehty vastakkainen päätös. Jäsenvaltiot voivat siten kansallisen toimivaltansa mukaisesti myös poistaa valintaoikeuden sen käyttöönoton jälkeen ja palata perussäännön soveltamiseen eli vapauttaa kiinteän omaisuuden vuokrauksen verosta.

Kun kansallinen lainsäätäjä on myöntänyt verovelvollisille valintaoikeuden, ensimmäisen direktiivin 2 artiklassa ilmaistun verotuksen neutraalisuuden periaatteen, joka on erottamaton osa yhteistä arvonlisäverojärjestelmää, nojalla ei voida päätellä, että lainsäätäjän valinta olisi peruuttamaton. Sen jälkeen kun kuudennella direktiivillä on pantu täytäntöön vapautuksia koskeva yhtenäistetty järjestelmä, tästä periaatteesta ei voida enää poiketa vetoamalla ensimmäisen direktiivin säännökseen.

2 Vaikka luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteet kuuluvat yhteisön oikeusjärjestykseen ja vaikka jäsenvaltioiden on noudatettava näitä periaatteita käyttäessään yhteisön direktiiveissä niille annettua toimivaltaa, kansallisen tuomioistuimen - eikä yhteisöjen tuomioistuimen - asiana on todeta, onko näitä periaatteita rikottu sillä, että laki, jolla on otettu käyttöön oikeus hakeutua verovelvolliseksi kiinteän omaisuuden vuokrauksen osalta ja jota koskevaa täytäntöönpanopäätöstä ei koskaan ole annettu, on kumottu taannehtivasti.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Syrjintäkiellon rikkomisen seuraamukset - Kansalliset menettelysäännöt - Yhteisön oikeuteen sisältyvän tehokkuusperiaatteen noudattaminen - Mahdollisuus vedota työntekijää vastaan kansalliseen lainsäädäntöön, jolla rajoitetaan oikeutta saada saamatta jäänyt palkka tai vahingonkorvausta - Rajoitus, jota ei voida hyväksyä yksittäistapauksessa

(EY:n perustamissopimuksen 119 artikla; neuvoston direktiivi 75/117/ETY)

2 Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Syrjintäkiellon rikkomisen seuraamukset - Kansalliset menettelysäännöt - Sen periaatteen noudattaminen, jonka mukaan edellytysten, joilla on mahdollista saada saamatta jäänyt palkka tai vahingonkorvausta, on vastattava samankaltaisia sisäisiä kanteita koskevia edellytyksiä - Kansallisen tuomioistuimen arviointi asiasta

(EY:n perustamissopimuksen 119 artikla; neuvoston direktiivi 75/117/ETY)

Tiivistelmä

1 Yhteisön oikeuden vastaista on soveltaa kansallista oikeussääntöä, jolla rajoitetaan aika, jolta työntekijä voi samapalkkaisuusperiaatteen rikkomisen takia vaatia saamatta jäänyttä palkkaansa taikka vahingonkorvausta, kahteen kanteen vireilletuloa edeltävään vuoteen, kun tätä määräaikaa ei voida pidentää, vaikka vaatimuksen esittämisen viivästymisen syynä on se, että työnantaja on tahallaan antanut vaatimuksen esittäjälle virheellisiä tietoja vastaavaa työtä tekevien vastakkaista sukupuolta olevien henkilöiden saaman palkan suuruudesta.

Jos työnantaja, jonka petoksen takia työntekijä nostaa liian myöhään samapalkkaisuusperiaatteen soveltamista koskevan kanteen, voisi vaatia sellaisen kansallisen oikeussäännön soveltamista, jolla rajoitetaan aika, jolta työntekijä voi vaatia saamatta jäänyttä palkkaansa, kahteen kanteen vireilletuloa edeltävään vuoteen, tämä olisi ilmiselvästi ristiriidassa tehokkuusperiaatteen kanssa, sillä kyseisen kansallisen oikeussäännön soveltamisella tehtäisiin käytännössä mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi sukupuoleen perustuvan syrjinnän takia saamatta jääneen palkan saaminen. Kyseessä oleva työntekijä ei nimittäin tällaisessa tilanteessa voi tietää, syrjitäänkö häntä ja miten merkityksellistä tämä syrjintä on, joten työnantaja voisi kyseiseen kansalliseen oikeussääntöön vetoamalla estää työntekijäänsä nostamasta miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa direktiivissä 75/117/ETY tarkoitettua, samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista koskevaa kannetta.

2 Yhteisön oikeuden vastaista on soveltaa kansallista oikeussääntöä, jolla rajoitetaan aika, jolta työntekijä voi vaatia saamatta jäänyttä palkkaansa taikka vahingonkorvausta samapalkkaisuuden periaatteen rikkomisen takia, kahteen menettelyn vireilletuloa edeltävään vuoteen, vaikka käytettävissä on toinen keino, jos tämä toinen keino sisältää epäedullisempia menettelysääntöjä tai edellytyksiä kuin ne, jotka koskevat samankaltaisia jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen perustuvia vaatimuksia. Kansallisen tuomioistuimen asiana on arvioida, onko asia näin.