Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Verotus — Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistaminen — Liikevaihtoverot — Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä — Ostoihin sisältyvän veron vähentäminen — Sekä vähennykseen oikeuttaviin että vähennykseen oikeuttamattomiin liiketoimiin käytettävät tavarat ja palvelut — Suhdeluvun mukainen vähennys — Laskeminen — Osakkeiden ja muiden arvopapereiden, kuten sijoitusrahasto-osuuksien, myynti — Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen, kun kyse ei ole taloudellisesta toiminnasta — Sijoitusrahastosijoitukset — Soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen, kun kyse ei ole vastikkeellisesta palvelujen suorittamisesta — Holding-yhtiön tytäryhtiöilleen myöntämät lainat tai sijoitukset pankkitalletuksiin tai arvopapereihin — Soveltamisalaan kuulumisen raja — Verottomat liiketoimet, jotka ovat liitännäisiä rahoitusliiketoimia — Arviointiperusteet — Kansallisen tuomioistuimen toimivalta — (Neuvoston direktiivin 77/388 2 artiklan 1 kohta, 4 artiklan 2 kohta, 13 artiklan B kohdan d alakohdan 1 ja 5 alakohta, 17 artiklan 5 kohta ja 19 artikla

2. Verotus — Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistaminen — Liikevaihtoverot — Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä — Verolliset liiketoimet — Vastikkeellinen tavaroiden luovuttaminen ja palvelujen suorittaminen — Käsite — Sellaiset työt konsortiosopimuksen yhteydessä, jotka on toteuttanut yksi konsortion jäsenistä — Käsitteen ulkopuolelle jääminen — Raja — (Neuvoston direktiivin 77/388 2 artiklan 1 kohta)

Tiivistelmä

1. Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 77/388 17 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos verovelvollinen käyttää sellaisia tavaroita ja/tai palveluita, joiden osalta tämä on maksanut ostoihin sisältyvän arvonlisäveron, sekä vähennykseen oikeuttaviin liiketoimiin että vähennykseen oikeuttamattomiin liiketoimiin, on tuon direktiivin 19 artiklan mukaisesti laskettava se vähennyksen suhdeluku, jota sovelletaan ostoihin sisältyvän arvonlisäveron määrään, ja että toimia, jotka eivät kuulu kuudennen direktiivin soveltamisalaan ja jotka eivät näin ollen oikeuta arvonlisäveron vähentämiseen, ei saa sisällyttää vähennyksen suhdelukua koskevaan laskelmaan.

Tältä osin pelkästä osakkeiden ja muiden vaihdantakelpoisten arvopapereiden – kuten sijoitusrahasto-osuuksien – myynnistä muodostuva toiminta ei ole taloudellista toimintaa kuudennen direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa mielessä, eikä se näin ollen kuulu tuon direktiivin soveltamisalaan.

Myöskään sijoitusrahastoihin tehdyt sijoitukset eivät ole kuudennen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa mielessä vastikkeellisia palvelujen suorituksia, eivätkä nekään näin ollen kuulu direktiivin soveltamisalaan.

Näihin liiketoimiin liittyvän liikevaihdon määrä on siis jätettävä pois tuon direktiivin 17 ja 19 artiklassa tarkoitettua vähennyksen suhdelukua koskevasta laskelmasta.

Sitä vastoin se, että holding-yhtiö myöntää vuosittain korollisia lainoja osittain omistamilleen yhtiöille, sekä holding-yhtiön pankkitalletuksiin tai arvopapereihin – kuten valtion velkasitoumuksiin tai sijoitustodistuksiin – tekemät sijoitukset ovat verovelvollisen tässä ominaisuudessaan suorittamaa taloudellista toimintaa kuudennen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa mielessä.

Koska kyseiset liiketoimet on kuitenkin vapautettu verosta tämän samaisen direktiivin 13 artiklan B kohdan d alakohdan 1 ja 5 alakohdan nojalla, niiden muodostama liikevaihto on jätettävä ottamatta huomioon vähennyksen suhdelukua laskettaessa, kun kyse on liitännäisistä liiketoimista direktiivin 19 artiklan 2 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitetussa mielessä. Kyseisiä liiketoimia on tältä osin pidettävä liitännäisinä sikäli kuin ne merkitsevät arvonlisäverollisten tavaroiden tai palvelujen käyttämistä vain hyvin rajoitetusti; vaikka kuudennen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien rahoitusliiketoimien tuottamien tulojen suuruus voi tältä osin olla merkki siitä, että näitä liiketoimia ei ole pidettävä liitännäisinä tuossa säännöksessä tarkoitetussa mielessä, se, että tällaisista liiketoimista saatavien tulojen määrä ylittää kyseisen yrityksen pääasialliseksi toiminnaksi ilmoitetusta toiminnasta saatavien tulojen määrän, ei voi yksinään estää pitämästä näitä rahoitusliiketoimia liitännäisinä liiketoimina.

Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on arvioida, merkitsevätkö liiketoimet arvonlisäverollisten tavaroiden tai palvelujen käyttämistä vain hyvin rajoitetusti, ja jos näin on, jättää nämä liiketoimet ulkopuolelle vähennyksen suhdeluvun laskemisessa

(ks. 53–55, 80 kohta, sekä tuomiolauselman 1 kohta)

2. Työt, jotka konsortion jäsenet suorittavat konsortiosopimuksen ehtojen mukaisesti ja jotka vastaavat tuossa sopimuksessa kullekin niistä osoitettua osuutta, eivät ole vastikkeellisia tavaroiden luovutuksia tai palvelujen suorituksia jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 77/388 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa mielessä, eivätkä ne näin ollen ole tuon direktiivin nojalla verollisia liiketoimia. Sillä, että konsortiota hallinnoiva konsortion jäsen toteuttaa näitä töitä, ei ole merkitystä tältä osin.

Sitä vastoin silloin kun se, että konsortion jäsenen suorittama osuus töistä ylittää sille kyseisen sopimuksen mukaan kuuluvan osuuden, johtaa siihen, että konsortion muut jäsenet maksavat vastiketta tuon osuuden ylittävistä töistä, viimeksi mainitut työt ovat vastikkeellisia tavaroiden luovutuksia tai palvelujen suorituksia kyseisessä säännöksessä tarkoitetussa mielessä

(ks. 91 kohta ja tuomiolauselman 2 kohta)