Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Euroopan unioni – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Tietyn henkilön taloudellisten etujen suojan ulottuvuus

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen luetelmakohta)

2. Euroopan unioni – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojan ajallinen soveltamisala

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta)

3. Euroopan unioni – Toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Tarkastus-, tutkinta- ja tilintarkastustoimien tarkoitusten suojan ulottuvuus

(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta)

Tiivistelmä

1. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttaviksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisen taloudellisten etujen suojan ei voida katsoa kattavan kaikkia yhtiötä ja sen liikesuhteita koskevia tietoja, koska silloin ei olisi mahdollista soveltaa pääperiaatetta, jonka mukaan yleisölle on annettava mahdollisimman laaja oikeus tutustua toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin.

Kartellia koskevan komission päätöksen yhteydessä sisällysluettelon, joka sisältää ainoastaan viittaukset komission asiakirja-aineistoon sisältyviin asiakirjoihin, ei voida sellaisenaan katsoa kuuluvan niiden yritysten taloudellisten etujen piiriin, jotka sisällysluettelossa on mainittu erityisesti eräiden asiakirjojen laatijoina. Ainoastaan siinä tapauksessa, että jokin sisällysluettelon sarakkeista sisältäisi yhden tai useamman tällaisen asiakirjan osalta tietoja kyseisten yhtiöiden liikesuhteista, niiden tuotteiden hinnoista, niiden kustannusrakenteesta, markkinaosuuksista tai vastaavista asioista, voitaisiin sisällysluetteloon sisältyvien tietojen antamisen katsoa vahingoittavan kyseessä olevien yhtiöiden taloudellisten etujen suojaa.

Lisäksi sisällysluettelo on yksinkertainen luettelo asiakirjoista ja sillä on sellaisenaan kyseisiä yhtiöitä koskevissa vahingonkorvausasioissa vain rajallinen todistusarvo. Vaikka on totta, että kantajan voisi olla mahdollista tämän luettelon perusteella yksilöidä ne asiakirjat, jotka saattaisivat olla sille hyödyllisiä mainitun kanteen ajamisen kannalta, kannetta käsittelevän toimivaltaisen tuomioistuimen on kuitenkin tehtävä päätös siitä, määrääkö se nämä asiakirjat esitettäviksi. Lisäksi vaikka vahingonkorvauskanteiden nostamisesta yhtiötä vastaan voi epäilemättä aiheutua korkeita kustannuksia, vaikka vain asianajajakustannuksina ja siinäkin tapauksessa, että kyseiset kanteet lopulta hylättäisiin perusteettomina, tästä ei kuitenkaan seuraa se, että kartelliin osallistuneen yhtiön kyseisten kanteiden välttämistä koskeva etu olisi luonteeltaan taloudellinen etu, eikä se missään tapauksessa muodosta suojattavaa etua, kun otetaan huomioon muun muassa jokaisen oikeus vaatia kilpailua rajoittavasta tai vääristävästä toiminnasta aiheutuneen vahingon korvaamista

(ks. 44, 45, 48 ja 49 kohta)

2. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttaviksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen sanamuodosta ilmenee, että poikkeuksen tarkoituksena ei ole suojata tutkintatoimia sellaisinaan vaan näiden toimien tarkoitusta, joka kilpailuasioita koskevan menettelyn yhteydessä on sen tarkistaminen, onko EY 81 tai EY 82 artiklaa rikottu, ja tarvittaessa seuraamusten määrääminen asianomaisille yhtiöille. Tästä syystä eri tutkintatoimiin liittyviin asiakirjoihin saatetaan edelleen soveltaa kyseessä olevaa poikkeusta niin kauan kuin tätä tavoitetta ei ole saavutettu, vaikka tutkinta tai tarkastus olisikin päättynyt sen asiakirjan osalta, johon tutustumista koskevaa oikeutta on haettu.

On kuitenkin katsottava, että tutkintatoimet on konkreettisessa tapauksessa lopetettu silloin, kun lopullinen päätös asiassa on tehty, siitä riippumatta, tulevatko tuomioistuimet mahdollisesti myöhemmin kumoamaan tämän päätöksen, koska kyseinen toimielin on itse katsonut menettelyn päättyneeksi tässä vaiheessa.

Se, että myönnettäisiin, että tutkintatoimia koskevat eri asiakirjat kuuluvat asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen soveltamisalaan niin kauan kuin mahdollisia tuomioistuinmenettelyjä ei ole saatettu päätökseen, myös silloin, kun kanne, joka mahdollisesti johtaa menettelyn uudelleen aloittamiseen komissiossa, on nostettu unionin yleisessä tuomioistuimessa, johtaisi siihen, että oikeus tutustua mainittuihin asiakirjoihin tehdään riippuvaksi sattumanvaraisista seikoista eli siitä, mikä on mainitun kanteen nostamisen lopputulos ja mitä johtopäätöksiä komissio saattaa siitä tehdä. Joka tapauksessa kyseessä ovat tulevat ja epävarmat tapahtumat, jotka riippuvat niiden yhtiöiden päätöksistä, joille osoitetaan päätös, jolla asetetaan kartellin takia seuraamuksia, ja kyseessä olevien viranomaisten päätöksistä.

Tällainen ratkaisu olisi ristiriidassa sen päämäärän kanssa, että yleisölle taattaisiin mahdollisimman laaja oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin, jotta kansalaiset saisivat mahdollisuuden valvoa julkisen vallankäytön laillisuutta tehokkaammin.

(ks. 59, 62, 64 ja 65 kohta)

3. Komissio ei voi tulkita tutkintatoimien tarkoitusten käsitettä siten, että se kattaa komission kartellien estämistä ja ehkäisemistä koskevan politiikan kokonaisuudessaan ja että siihen voidaan vedota yleisesti riippumatta kaikista konkreettisista menettelyistä tiedon saannin epäämiseksi kaikista asiakirjoista, jotka mahdollisesti vahingoittavat komission kartelleja koskevaa politiikkaa ja erityisesti sen sakoista vapauttamista ja sakkojen lieventämistä koskevaa ohjelmaa, esimerkiksi tapauksessa, jossa sakoista vapauttamista tai sakkojen lieventämistä pyytäneiden osapuolten täytyisi siksi, että tietoja on luovutettu niistä asiakirjoista, jotka ne ovat esittäneet pyyntönsä yhteydessä, pelätä, että kartellista vahinkoa kärsineet yhtiöt nostaisivat niitä vastaan herkemmin vahingonkorvauskanteita, ja ne saattaisivat tästä syystä tulevaisuudessa pidättäytyä yhteistyöstä komission kanssa.

Tällaisen tulkinnan hyväksyminen merkitsisi sen sallimista, että komissio välttäisi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttaviksi annetun asetuksen N:o 1049/2001 soveltamista rajoittamattoman ajan kaikkiin kilpailuasioiden asiakirja-aineiston asiakirjoihin yksinkertaisesti viittaamalla mahdolliseen tulevaisuudessa ilmenevään vahinkoon, joka koskee sen sakoista vapauttamista ja sakkojen lieventämistä koskevaa ohjelmaa, eikä tämä ole yhteensopivaa sen periaatteen kanssa, jonka mukaan tämän asetuksen 4 artiklassa lueteltuja poikkeuksia on tulkittava ja sovellettava suppeasti, koska kyseisen asetuksen neljännen perustelukappaleen mukaisesti asetuksen tarkoituksena on ”antaa yleisön oikeudelle tutustua asiakirjoihin mahdollisimman täysimääräinen vaikutus”.

Tältä osin mikään asetuksessa N:o 1049/2001 ei anna aihetta olettaa, että unionin kilpailupolitiikkaa pitäisi tätä asetusta sovellettaessa kohdella toisin kuin unionin muita politiikkoja. Ei ole siten mitään syytä tulkita tutkintatoimien tarkoitusten käsitettä eri tavalla kilpailupolitiikan alalla kuin muiden unionin politiikkojen alalla.

(ks. 68–72 kohta)