ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Toimielinten lainvastainen toiminta - Maidontuottajat, joilta on evätty viitemäärät lisämaksujärjestelmän soveltamisen yhteydessä sen jälkeen, kun tuottajat ovat keskeyttäneet toimituksensa kaupan pitämisestä luopumista koskevan korvausjärjestelmän mukaisesti - Tarve osoittaa aikomus aloittaa maidontuotanto uudelleen kaupan pitämistä koskevan sitoumuksen päätyttyä - Väliaikaisen viitemäärän myöhemmällä saannilla ei ole merkitystä

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan 2 kohta (josta on tullut EY 288 artiklan 2 kohta); neuvoston asetukset 1078/77 ja 857/84)

Tiivistelmä

$$Yhteisön vastuu tietyille maidontuottajille aiheutuneista vahingoista asetuksen N:o 857/84 soveltamisen vuoksi - asetuksessa vahvistettiin maidon lisämaksua koskevan järjestelmän mukaisesti jokaiselle tuottajalle viitemäärä tietyn viitevuoden kuluessa tuotetun maidon perusteella - edellyttää sitä, että tuottajat ovat selvästi osoittaneet aikomuksensa aloittaa uudelleen maidontuotanto sen jälkeen kun asetuksen N:o 1078/77 mukaisesti tehty sitoumus maidon kaupan pitämisestä luopumisesta on päättynyt. Laittomuus, joka johti tuottajien tilanteen taustalla olevien asetusten pätemättömiksi julistamiseen, antaa tuottajille oikeuden vahingonkorvaukseen ainoastaan, jos nämä ovat olleet estyneitä aloittamaan uudelleen maidontuotannon. Tämä merkitsee sitä, että tuottajien, joiden sitoumus oli päättynyt ennen kuin asetus N:o 857/94 oli tullut voimaan, oli pitänyt aloittaa uudelleen maidontuotanto tai ainakin toteuttaa tähän tähtääviä toimenpiteitä eli investoida maidontuotannossa tarvittaviin laitteisiin taikka korjata tai huoltaa niitä.

Tältä kannalta voidaan katsoa, että vaikka tuottajalta on evätty kiintiö siitä syystä, ettei hän sitä hakiessaan täyttänyt edellytyksiä, jotka on asetettu sellaisella yhteisön lainsäädännöllä, jolla pyritään korvaamaan asetuksen N:o 857/84 pätemättömyyttä, tämä ei sulje ulkopuolelle sitä mahdollisuutta, että kyseisen tuottajan tekemän sitoumuksen päättymishetkellä tuottajalla olisi ollut perusteltu luottamus mahdollisuuksiinsa aloittaa uudelleen maidontuotanto ja että tuottajalla olisi oikeus saada vahingonkorvausta. Sen sijaan voi myös olla, etteivät tuottajat halunneet aloittaa uudelleen maidontuotantoa sitoumuksen päättymishetkellä, ja että he ovat saaneet viitemäärän muutama vuosi myöhemmin, sikäli kuin vaaditut edellytykset ovat tuolloin täyttyneet. Se seikka, että tuottajalle on myöhemmin myönnetty väliaikainen viitemäärä, ei sellaisenaan osoita, että tuottajalla olisi ollut kaupan pitämisestä luopumista koskevan sitoumuksen päättyessä aikomus aloittaa uudelleen maidontuotanto.

( ks. 45, 51-52 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Toimielinten lainvastainen menettely

(EY 288 artiklan toinen kohta; neuvoston asetukset N:o 857/84 ja N:o 2187/93)

Tiivistelmä

Niiden maidontuottajien osalta, jotka ovat antaneet sitoumuksen maidon kaupan pitämisestä luopumisesta, yhteisön vastuu syntyy jokaista sellaista tuottajaa kohtaan, jolle on aiheutunut vahinkoa siitä, että tämä ei ole voinut toimittaa maitoa asetuksen N:o 804/68 5 c artiklassa tarkoitetun maksun soveltamista maito- ja maitotuotealalla koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen N:o 857/84 soveltamisen vuoksi. Tämä vastuu johtuu luottamuksensuojan periaatteen loukkaamisesta. Tähän periaatteeseen voidaan kuitenkin vedota yhteisön lainsäädäntöä vastaan vain silloin, kun yhteisö on itse aiemmin luonut tilanteen, johon perusteltu luottamus perustuu.

Näin ollen tuottajat, joiden sitoumus oli päättynyt vuonna 1983, voivat menestyksekkäästi perustaa vahingonkorvauskanteensa mainitun periaatteen loukkaamiseen vain, jos ne osoittavat, että syyt, joiden vuoksi ne eivät olleet aloittaneet uudelleen maidontuotantoa viitevuonna, liittyvät siihen seikkaan, että ne olivat keskeyttäneet tämän tuotannon tietyksi ajaksi ja että niiden oli mahdotonta tuotantoa koskevista järjestelyllisistä syistä aloittaa toimintaa välittömästi uudelleen. Tästä seuraa, että kyseisten tuottajien on selvästi näytettävä toteen, että ne ovat ilmaisseet aikomuksensa aloittaa uudelleen maidontuotanto sen jälkeen, kun maidon kaupan pitämisestä luopumista koskeva ajanjakso on päättynyt.

Tältä osin se seikka, että tuottajalle on myöhemmin myönnetty väliaikainen viitemäärä, joka on sittemmin muutettu lopulliseksi viitemääräksi, ei sellaisenaan osoita, että hänellä olisi ollut kaupan pitämisestä luopumista koskevan sitoumuksen päättyessä aikomus aloittaa uudelleen maidontuotanto.

Myöskään sitä, että tuottaja on saanut tietyille maidon ja maitotuotteiden tuottajille, jotka eivät voineet tilapäisesti harjoittaa toimintaansa, tarjottavasta hyvityksestä annetun asetuksen N:o 2187/93 mukaisen korvaustarjouksen, ei voida pitää todisteena siitä, että edellytykset vedotun vahingon korvaamista koskevan yhteisön vastuun syntymiselle olisivat täyttyneet.

(ks. 103, 104, 107, 108, 119 ja 124 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Liikevaihto

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

2 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistaminen - Sakon määrääminen yhteisöjen tuomioistuimissa - Täysi harkintavalta

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1 Komission on EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohdan mukaan otettava kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättävän sakon laskemisen lähtökohtaisena perusteena huomioon asianomaisen yrityksen liikevaihto. Perustamissopimuksen mukaisena periaatteena nimittäin on, että kilpailunrajoitusten kohteena olleista tuotteista kertynyt liikevaihto on objektiivinen peruste, jolla tämän menettelyn haitallinen vaikutus tavanomaiseen kilpailuun saadaan täsmällisesti mitatuksi.

Milloin lieventäviä tai raskauttavia asianhaaroja tai muita asianmukaisesti toteen näytettyjä poikkeuksellisia seikkoja ei ole, komissio on yhdenvertaisen kohtelun periaatteen nojalla velvollinen käyttämään samaan kilpailusääntöjen rikkomiseen osallistuneiden yritysten sakon laskennassa samaa prosenttiosuutta liikevaihdosta.

2 Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvistaa sakon määrän täyttä harkintavaltaansa käyttäen, kyseessä ei ole täsmällinen aritmeettinen laskutoimitus. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei myöskään ole sidottu komission laskutoimituksiin, vaan sen on suoritettava oma arviointinsa ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät seikat.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Rasvat - Oliiviöljy - Kaupan pitäminen yhteisössä - Edellytykset - Asetuksella (ETY) N:o 1429/92 vahvistetut oliiviöljyn ominaisuudet - Pakkaamatonta oliiviöljyä koskevien siirtymätoimenpiteiden puuttuminen - Luottamuksensuojan ja syrjintäkiellon periaatteita, suhteellisuusperiaatetta tai saavutettujen oikeuksien kunnioittamisen periaatetta ei ole loukattu

(Komission asetus (ETY) N:o 1429/92)

Tiivistelmä

Kun komissio ei ole säätänyt oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niihin liittyvistä määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1429/92 mukaisista siirtymätoimenpiteistä niiden oliiviöljyn tuottajien hyväksi, joilla on pakkaamatonta oliiviöljyä tullivarastossa, komissio ei ole toiminut lainvastaisesti niin, että syntyisi yhteisön vastuu. Komissio ei ole loukannut luottamuksensuojan tai syrjintäkiellon periaatteita taikka suhteellisuusperiaatetta eikä kyseisten toimijoiden saavutettuja oikeuksia.
Silloin kun taideteosten valinnasta päättävälle valintakomitealle on osoitettu laaja toimivalta päättää taideteosten ja ne toteuttavien taiteilijoiden valintamenettelystä, yhteisöjen tuomioistuinten on tutkittava vain se, onko kyseessä tosiseikkojen ilmeisen virheellinen arviointi, selvä päätöksentekoa sääntelevien määräysten rikkominen tai harkintavallan väärinkäyttö.

Jotta kantaja voisi vaatia yhteisöjen toimielimen virheen perusteella vahingonkorvausta, tämän on osoitettava, että yhteisöjen toimielin on toiminut virheellisesti, että vahinko on todellinen ja arvioitavissa oleva sekä että väitetyn vahingon ja virheen välillä on syy-yhteys.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Lampaan- ja vuohenliha - Muuttuva teuraspalkkio - Teuraspalkkiota vastaava summa (clawback-maksu), joka on peritty, kun liha on viety toiseen jäsenvaltioon - Perusteettomasti perityn clawback-maksun palauttaminen - Asetuksessa (ETY) N:o 1922/92 säädetyt palauttamisedellytykset - Luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteita sekä suhteellisuusperiaatetta ei ole loukattu

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1922/92 2 artikla)

Tiivistelmä

Lampaiden muuttuvan teurastuspalkkion soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1633/84 muuttamisesta sekä takaisinperinnän korvaamisen edellytyksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1922/92 2 artiklalla ei loukata luottamuksensuojan periaatetta eikä oikeusvarmuuden periaatetta siltä osin kuin siinä säädetään yhteisön tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-38/90 ja C-151/90, Lomas ym., 10.3.1992 antaman tuomion nojalla muutetun asetuksen 4 artiklan perusteella maksetun clawback-maksun ja tosiasiallisesti saadun summan välisen erotuksen palauttamisesta. Koska vaatimukset clawback-maksun maksamisesta eivät olleet täysin vailla oikeudellista perustaa, koska palkkiota saaneet elinkeinonharjoittajat tiesivät, että se peritään takaisin, jos tuotteet viedään maasta, ja koska yhteisöjen tuomioistuimen tuomion antamisen aikoihin sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan viranomaisen lainvastaisesti perimiä maksuja ei voitu palauttaa kokonaan, ei näytä siltä, että näillä elinkeinonharjoittajilla olisi joko tosiseikkojen nojalla tai kansallisen lainsäädännön nojalla voinut perustellusti olla pienintäkään toivoa siitä, että ne saisivat palautetuksi kaikki clawback-maksut, jotka ne olivat maksaneet ennen yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitun tuomion antamista.

Säännöksen pätevyyteen ei vaikuta myöskään sen 2 kohdassa säädetty vaihtoehtoinen palautettavan summan laskutapa, joka perustuu palkkioiden neljän viikon keskiarvoon, koska tästä vaihtoehdosta on säädetty, jotta otettaisiin huomioon joillekin elinkeinonharjoittajille aiheutuvat hankaluudet siitä, että niiden pitää esittää näyttöä myönnetyistä palkkioista.

Edellä mainittujen vaikeuksien osalta on todettava, että todistustaakan asettaminen elinkeinonharjoittajille ei ole ilmeisen kohtuutonta eikä näin ollen loukkaa suhteellisuusperiaatetta, sillä huolellinen elinkeinonharjoittaja olisi tiennyt, että sen on maksettava clawback-maksu viedessään tuotteet maasta, joten sen olisi pitänyt ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin saadakseen todisteet, joita siltä jossakin vaiheessa vaadittaisiin kyseessä olevien summien selvittämiseksi.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Toimielinten lainvastainen toiminta - Maidontuottajat, joilta on evätty viitemäärät lisämaksujärjestelmän soveltamisen yhteydessä sen jälkeen, kun tuottajat ovat keskeyttäneet toimituksensa kaupan pitämisestä luopumista koskevan korvausjärjestelmän mukaisesti - Tarve osoittaa aikomus aloittaa maidontuotanto uudelleen kaupan pitämistä koskevan sitoumuksen päätyttyä - Väliaikaisen viitemäärän myöhemmällä saannilla ei ole merkitystä

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan 2 kohta (josta on tullut EY 288 artiklan 2 kohta); neuvoston asetukset N:o 1078/77 ja N:o 857/84)

Tiivistelmä

$$Yhteisön vastuu tietyille maidontuottajille aiheutuneista vahingoista asetuksen N:o 857/84 soveltamisen vuoksi - asetuksessa vahvistettiin maidon lisämaksua koskevan järjestelmän mukaisesti jokaiselle tuottajalle viitemäärä tietyn viitevuoden kuluessa tuotetun maidon perusteella - edellyttää sitä, että tuottajat ovat selvästi osoittaneet aikomuksensa aloittaa uudelleen maidontuotanto sen jälkeen kun asetuksen N:o 1078/77 mukaisesti tehty sitoumus maidon kaupan pitämisestä luopumisesta on päättynyt. Laittomuus, joka johti tuottajien tilanteen taustalla olevien asetusten pätemättömiksi julistamiseen, antaa tuottajille oikeuden vahingonkorvaukseen ainoastaan, jos nämä ovat olleet estyneitä aloittamaan uudelleen maidontuotannon. Tämä merkitsee sitä, että tuottajien, joiden sitoumus oli päättynyt ennen kuin asetus N:o 857/94 oli tullut voimaan, oli pitänyt aloittaa uudelleen maidontuotanto tai ainakin toteuttaa tähän tähtääviä toimenpiteitä eli investoida maidontuotannossa tarvittaviin laitteisiin taikka korjata tai huoltaa niitä.

Tältä kannalta voidaan katsoa, että vaikka tuottajalta on evätty kiintiö siitä syystä, ettei hän sitä hakiessaan täyttänyt edellytyksiä, jotka on asetettu sellaisella yhteisön lainsäädännöllä, jolla pyritään korvaamaan asetuksen N:o 857/84 pätemättömyyttä, tämä ei sulje ulkopuolelle sitä mahdollisuutta, että kyseisen tuottajan tekemän sitoumuksen päättymishetkellä tuottajalla olisi ollut perusteltu luottamus mahdollisuuksiinsa aloittaa uudelleen maidontuotanto ja että tuottajalla olisi oikeus saada vahingonkorvausta. Sen sijaan voi myös olla, etteivät tuottajat halunneet aloittaa uudelleen maidontuotantoa sitoumuksen päättymishetkellä, ja että he ovat saaneet viitemäärän muutama vuosi myöhemmin, sikäli kuin vaaditut edellytykset ovat tuolloin täyttyneet. Se seikka, että tuottajalle on myöhemmin myönnetty väliaikainen viitemäärä, ei sellaisenaan osoita, että tuottajalla olisi ollut kaupan pitämisestä luopumista koskevan sitoumuksen päättyessä aikomus aloittaa uudelleen maidontuotanto.

( ks. 46, 52-53 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Kanteen nostamisen määräajat - Määräajan menettäminen - Anteeksiannettava erehdys - Käsite

2 Kumoamiskanne - Kanne sellaista päätöstä vastaan, jolla vahvistetaan päätös, jota ei ole riitautettu määräajassa - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 173 artikla)

3 Vahingonkorvauskanne - Kanteen itsenäisyys verrattuna kumoamiskanteeseen - Kanne, jolla pyritään lopullisen ja kyseessä olevaa henkilöä erikseen koskevan päätöksen peruuttamiseen - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 178 artikla ja 215 artiklan toinen kohta)

4 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Virkavirhe - Huolimattomuus sellaisen virheen korjaamisessa, joka on ollut toimivaltaisen yksikön tiedossa

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

5 Kun on kyse kanteiden määräajoista, jotka eivät ole tuomioistuimen tai asianosaisten päätettävissä ja joilla on yleistä järjestystä (ordre public) ylläpitävä luonne, anteeksiannettavan erehdyksen käsitettä on tulkittava suppeasti: sillä voidaan tarkoittaa ainoastaan poikkeuksellisia tilanteita, joissa erityisesti kyseinen toimielin on toiminut sellaisella tavalla, että tämä toiminta on yksin tai määräävällä tavalla saanut vilpittömässä mielessä olevan oikeusalamaisen - joka toimii kaikin tavoin asemansa edellyttämän huolellisuusvelvoitteen mukaisesti - erehtymään ymmärrettävällä tavalla. Komission virkamiesten väitetyt suulliset vakuuttelut, vaikka ne olisi näytetty toteen, eivät voi olla sellainen poikkeuksellinen olosuhde, jonka perusteella olisi anteeksiannettavaa se, että päätöksen kohteena oleva henkilö ei ole ajoissa nostanut kannetta sellaisesta päätöksestä, jossa ei ole hyväksytty hänen vaatimuksiaan, kun otetaan huomioon jokaisen asemansa edellyttämän huolellisuusvelvoitteen mukaan toimivan henkilön velvollisuudet.

6 Kun kantaja on antanut päätöksen riitauttamiselle asetetun määräajan kulua umpeen ja kun päätöksessä määrätään yksiselitteisesti toimenpiteestä, joka vaikuttaa sitovalla tavalla kantajan oikeuksiin, kantaja ei voi saada tätä määräaikaa palautetuksi pyytämällä toimielintä käsittelemään asia uudelleen ja nostamalla kanteen sitä päätöstä vastaan, jolla tästä kieltäydytään ja jolla vahvistetaan aikaisemmin tehty päätös.

7 Kumoamisvaatimuksen tutkimatta jättämisestä ei itsessään seuraa korvausvaatimuksen tutkimatta jättämistä, koska tämä perustamissopimuksen 178 ja 215 artiklassa määrätty kanne on itsenäinen yhteisöoikeuden kanne. Asia on kuitenkin toinen, kun vahingonkorvauskanteen todellisena tarkoituksena on lopulliseksi tulleen henkilöä erikseen koskevan päätöksen peruuttaminen ja kun, jos kanne otettaisiin tutkittavaksi, seurauksena olisi tämän päätöksen oikeudellisten vaikutusten tyhjäksi tekeminen.

8 Komissio toimi ilmeisen huolimattomasti, koska siltä kului 15 kuukautta sellaisen virheen korjaamiseen, jonka se oli tehnyt laskiessaan yhteisön tuen piiriin hyväksyttäviä kuluja, vaikka se oli ollut virheestä täysin tietoinen, ja näin se viivästytti tuen maksamista sen saajalle, joten kyseessä on virkavirhe, jonka seurauksena yhteisö on sopimussuhteen ulkopuolisessa vastuussa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Uusien perusteiden esittäminen oikeudenkäynnin aikana - Työjärjestyksen asiaan liittyvät määräykset, joissa ei määrätä erityistä määräaikaa eikä erityisiä menettelysääntöjä - Tilanne, jossa ei voida katsoa kantajan menettäneen oikeuksiaan

(Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 48 artiklan 2 kohta)

2 Kumoamiskanne - Kanneperusteet - Olennaisten menettelymääräysten rikkominen - Komission työjärjestyksen vastainen sellaisen päätöksen tiedoksiantaminen, jota ei ollut saatettu todistusvoimaiseksi

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla; komission työjärjestyksen 12 artikla)

3 Kumoamiskanne - Kanneperusteet - Olennaisten menettelymääräysten rikkominen - Virheen korjaaminen kanteen nostamisen jälkeen - Seikka, jota ei voida hyväksyä

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla)

Tiivistelmä

4 Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 48 artiklan 2 kohdassa ei määrätä uuden perusteen esittämiselle määräaikaa tai erityistä menettelytapaa silloin kun uuden perusteen esittäminen on sallittua; tässä määräyksessä ei myöskään erityisesti määrätä, että peruste olisi puhevallan menettämisen uhalla esitettävä heti tai tietyn määräajan kuluessa siitä, kun oikeudellinen seikka tai tosiseikka on tullut esille. Koska oikeuden menettäminen uuden perusteen osalta rajoittaa asianosaisen mahdollisuutta esittää seikkoja vaatimustensa tueksi, oikeuden menettäminen voi periaatteessa tulla kysymykseen ainoastaan siinä tapauksessa, että siitä on nimenomaisesti ja yksiselitteisesti säädetty.

5 Komission työjärjestyksen 12 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan säädökset ja päätökset on saatettava todistusvoimaisiksi kollegion hyväksymisen jälkeen ja ennen niiden tiedoksiantoa tai julkaisemista, ja sen tarkoituksena on lujittaa oikeusvarmuutta vahvistamalla todistusvoimaisilla kielillä komissaarien kollegion hyväksymä teksti. Riitatilanteissa voidaan näin ollen varmistaa se, että tiedoksi annetut tai julkaistut tekstit vastaavat täysin hyväksyttyä tekstiä ja siten myös päätöksentekijän tahtoa. Todistusvoimaiseksi saattaminen on sen vuoksi ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklassa tarkoitettu olennainen menettelymääräys, ja se, että päätös, jota ei ole saatettu todistusvoimaiseksi, on annettu tiedoksi, on olennainen menettelyvirhe riippumatta siitä, onko hyväksytyssä, tiedoksi annetussa ja julkaistussa tekstissä eroja.

6 Ei ole mahdollista, että yhteisöjen toimielin voisi taannehtivalla korjaamisella yksinkertaisesti saada häviämään riidanalaista päätöstä rasittavan olennaisen menettelyvirheen kanteen nostamisen jälkeen esimerkiksi saattamalla todistusvoimaiseksi päätöksen, joka oli annettu tiedoksi, vaikka tätä muodollisuutta ei ollut täytetty.

Näin on erityisesti siinä tapauksessa, että kyseisellä päätöksellä määrätään asianosaiselle yritykselle sakko, sillä virheen korjaaminen kanteen nostamisen jälkeen veisi perusteen tällaiseen virheeseen perustuvalta kanteelta. Sellainen ratkaisu olisi oikeusvarmuuden ja sen oikeussubjektin intressien vastainen, johon sanktion määräävä päätös kohdistuu.
Kun on arvioitava, voidaanko vaikutukseltaan tuonnin määrällistä rajoitusta vastaava toimenpide perustella sillä, että kyseisen toimenpiteen tavoitteena on kansanterveyden suojeleminen, ei ole tarpeen tutkia, pyritäänkö tällä täyttämään jokin sellainen pakottava vaatimus, joka on otettava huomioon tulkittaessa perustamissopimuksen 30 artiklaa, ottaen huomioon, että kansanterveyden suojeleminen on nimenomaisesti mainittu perustamissopimuksen 36 artiklassa luetelluissa yleiseen etuun liittyvissä perusteissa, jotka mahdollistavat sen, ettei 30 artiklan määräyksissä määrättyä tuontikieltoa koskevaa rajoitusta tarvitse noudattaa. Arviointi on suoritettava ainoastaan 36 artiklan perusteella, koska kyseisen artiklan määräyksiä sovelletaan myös silloin, kun on kysymys tuontia erityisesti rajoittavasta toimenpiteestä, kun taas pakottavat vaatimukset otetaan huomioon ainoastaan silloin, kun on kysymys erotuksetta kotimaisiin ja maahan tuotuihin tuotteisiin sovellettavasta toimenpiteestä.
Avainsanat



Avainsanat

1 Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Kieliä koskevat järjestelyt - Väitetiedoksianto ja lopullinen päätös - Laatiminen menettelyn kielellä - Väitetiedoksiannon liitteet - Käytettävissä alkukielisinä

(Neuvoston asetuksen N:o 1 3 artikla; neuvoston asetuksen N:o 17 19 artiklan 1 ja 2 kohta; komission asetuksen N:o 99/63 2 artiklan 1 kohta)

2 Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Komission päätös, jolla rikkominen on todettu - Sellaisten todisteiden jättäminen huomiotta, joita ei ole annettu tiedoksi yritykselle, johon päätös kohdistuu

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

3 Kilpailu - Yritysten väliset järjestelyt - Yhdenmukaistettu menettelytapa - Käsite - Tietojen vaihto järjestelyn perusteella

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

4 Kilpailu - Yritysten väliset järjestelyt - Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan - Edellytykset

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta)

5 Kilpailu - Yhteisön oikeuden säännöt - Soveltaminen - Jäsenvaltion viranomaisten suosima kilpailunvastainen käyttäytyminen - Vaikutuksettomuus

(ETY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla)

6 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Force majeure - Käsite

7 Kilpailu - Yhteisön oikeuden säännöt - Rikkominen - Komission passiivisuus muiden rikkomisten suhteen - Seikka, joka ei ole oikeuttamisperuste

(ETY:n perustamissopimuksen 85, 86 ja 155 artikla)

8 Kilpailu - Sakot - Komission käyttämän laskentatavan perusteet - Ilmoitus hallinnollisen menettelyn yhteydessä - Velvollisuuden puuttuminen - Sakon määrän laskentatavan suositeltava ilmoittamistapa

(Neuvoston asetuksen N:o 17 15 artikla)

9 Kilpailu - Sakot - Määrä - Yhteisön oikeuden mukaiset seuraamukset ja jäsenvaltion viranomaisten kansallisen kilpailulainsäädännön rikkomisesta määräämät seuraamukset - Päällekkäisyys - Hyväksyttävyys - Komission velvollisuus ottaa huomioon samojen tosiasioiden perusteella määrätty kansallinen seuraamus

(Neuvoston asetuksen N:o 17 15 artikla)