YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN

TUOMIO (neljäs jaosto)

17 päivänä joulukuuta 1997

Asia T-216/95

Ana María Moles García Ortiizar

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Henkilöstö — Sisäinen kilpailu siirtymisestä ura-alueelta C ura-alueelle B — Valintalautakunnan päätös, jossa todetaan hakijoiden epäonnistuneen suullisessa kokeessa — Perusteluvelvollisuuden ulottuvuus — Valintalautakunnan tekemä arviointi”

Täydellinen teksti ranskankielellä II-1083

Aihe:

Kanne, jossa vaaditaan kumoamaan yhtäältä sisäisen kilpailun KOM/B/9/93 valintalautakunnan päätös olla ottamatta kantajaa soveltuvien hakijoiden luetteloon sekä toisaalta mainittua kilpailua koskeva ilmoitus.

Lopputulos:

Hylkääminen.

Tuomion lyhennelmä

Ennen kun nimittävä viranomainen laati kilpailuilmoituksen kokeisiin perustuvasta sisäisestä kilpailusta enintään 60 viran täyttämiseksi, se neuvotteli pariteettikomiteassa ammattiyhdistysten ja ammatillisten järjestöjen kanssa ura-alueelta C ura-alueelle B siirtymiseksi järjestettävästä kilpailusta ja sen järjestämistavasta sekä erityisesti siinä täytettävien virkojen lukumäärästä.

Kantaja on komission virkamies ura-alueella C, ja edellä mainitun kilpailuilmoituksen perusteella hän osallistui sisäiseen kilpailuun KOM/B/9/93, jonka tarkoituksena oli laatia luettelo soveltuvista apulaishallintoavustajista hoitamaan esimiesten valvonnassa ura-alueen B palkkaluokkiin 5 ja 4 kuuluvia täytäntöönpanotehtäviä, joihin kuuluvat tavanomaiset toimistotyöt apulaishallintoavustajana, sihteeriasiain hallintoavustajana ja teknisenä hallintoavustajana.

Kantaja sai esivalintaa ja asiakirjan laatimista koskevista kokeista riittävän pistemäärän päästäkseen suulliseen kokeeseen, joka pidettiin 18.10.1994.

Kirjeellä, joka oli päivätty 18.11.1994, kantajalle ilmoitettiin, että hän ei ole saavuttanut suullisessa kokeessa edellytettyä vähimmäispistemäärää, minkä vuoksi häntä ei voida ottaa soveltuvien hakijoiden luetteloon.

Komission henkilöstön keskuskomitean puheenjohtaja lähetti 21.12.1994 valintalautakunnan puheenjohtajalle ja jäsenille seuraavaan kirjeen:

”Komission henkilöstön keskuskomitea kuuli 16.12.1994 pitämässään kokouksessa kertomuksen otsikossa mainitun kilpailun valintalautakunnan työskentelystä; tällöin se sai muun muassa tietää, että mainitun kilpailun läpäisseiden hakijoiden lukumäärä on selvästi alle ura-alueen vaihtamiseen käytettävissä olevien virkojen lukumäärän.

Ottaen huomioon kilpailuilmoituksen sanamuoto, jonka mukaan suullisen kokeen tarkoituksena on erityisesti syventää kysymyksiä, jotka perustuvat kirjallisen osan erityisyyteen, komission henkilöstön keskuskomitea pitää tarkoituksenmukaisena pyytää kilpailun valintalautakuntaa arvioimaan uudestaan suullisesta osasta annettujen pisteiden yleisen tason, mikä tekisi mahdolliseksi tasapainottaa kirjallisen ja suullisen osan painoarvoa kilpailussa.

Komission henkilöstön keskuskomitean toimisto on käytettävissänne, mikäli haluaisitte lisätietoja keskuskomitean kannasta.”

Kantaja teki 15.2.1995 valituksen päätöksestä olla ottamatta häntä soveltuvien hakijoiden luetteloon, samoin kuin kilpailuilmoituksesta itsestään.

Valitukseen vastaamista koskevan määräajan päätyttyä komissio hylkäsi valituksen nimenomaisesti 25.7.1995 tekemällään päätöksellä. Tämä päätös annettiin tiedoksi 16.8.1995 kantajalle ja 15.9.1995 hänen oikeudenkäyntiä edeltäneen menettelyn avustajalleen. Kantaja ilmoitti 28.8.1995 saaneensa tiedon valituksensa nimenomaisesta hylkäämisestä.

Pääasia

Vaatimus, jossa edellytetään kumottavaksi sisäisen kilpailun KOM/B/9/93 valintalautakunnan päätös olla ottamatta kantajaa soveltuvien hakijoiden luetteloon

Ensimmäinen kanneperuste, joka koskee perusteluvelvollisuuden loukkaamista

Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänä henkilöstösäännöt) 25 artiklassa määrättyä perusteluvelvollisuutta on arvioitava asian olosuhteiden perusteella, joita ovat erityisesti toimenpiteen sisältö, esitettyjen perustelujen luonne ja se intressi, joka sillä, jolle toimenpide on osoitettu, voi olla selitysten saamiseen (29 kohta).

Viittaukset: asia T-80/92, Turner v. komissio, 16.12.1993 (Kok. 1993, s. II-1465, 62 kohta).

Kilpailuilmoituksesta ilmenee, että soveltuvien hakijoiden luetteloon pääsemisen edellytyksenä oli, että hakija sai kilpailun kustakin kokeesta vähintäänkin puolet pisteistä. Kilpailuilmoituksesta ilmenee myös, että suullinen koe sisälsi valintalautakunnan ja hakijoiden välisen keskustelun, jossa valintalautakunta arvioi kirjallisessa kokeessa esiin tulleita seikkoja, hakijoiden suullista ilmaisukykyä ja soveltuvuutta hoitaa ura-alueen B tehtäviä (30 kohta).

Riidanalaisella päätöksellä kantajalle ilmoitettiin, ettei hän ole saanut puoltakaan suullisesta kokeesta edellytetyistä pisteistä, ja täsmennettiin hänen saamansa arvosana (31 kohta).

Tämä perustelu ei sinänsä ole tyhjentävä, koska siihen eivät kuulu valintalautakunnan arvioinnit eivätkä kilpailuilmoituksessa selvitettyä tarkemmat korjauskriteerit. Näitä seikkoja koskee kuitenkin valintalautakunnan päätöksenteon salaisuus, joten perusteluvelvollisuus on sovitettava yhteen valintalautakunnan työskentelyn salaisen luonteen kanssa, josta säädetään henkilöstösääntöjen liitteessä III olevassa 6 artiklassa. Näin ollen eri kokeista saatujen arvosanojen ilmoittaminen on riittävä perustelu valintalautakunnan päätöksille. Tämänkaltainen perustelu ei loukkaa hakijoiden oikeuksia. Sen avulla hakijoiden on mahdollista saada tieto suorituksiaan koskevasta arvoarvostelmasta, ja sen avulla he voivat tarvittaessa tarkastaa sen, etteivät he tosiasiallisesti ole saaneet sitä pistemäärää, jota kilpailuilmoituksessa on edellytetty tiettyihin tai kaikkiin kokeisiin hyväksymiseksi (32-34 kohta).

Viittaukset: asia C-254/95 P, parlamentti v. Innamorati, 4.7.1996(Kok. 1996, s. I-3423,24,31 ja 32 kohta).

Kanneperuste, joka koskee kilpailuilmoituksen määräysten rikkomista

Kilpailuilmoituksen keskeisenä tarkoituksena on antaa asianomaisille mahdollisimman tarkkaa tietoa niistä edellytyksistä, joita täytettävän viran hoitaminen vaatii, jotta he voivat arvioida, kannattaako heidän osallistua kilpailuun. Valintalautakuntaa, jolla on laaja harkintavalta kilpailun kokeiden sisällön ja niiden järjestämisen yksityiskohtien suhteen, sitoo kuitenkin kilpailuilmoituksen teksti, joten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on puututtava kokeen yksityiskohtaiseen sisältöön vain, jos se ei ole kilpailuilmoituksen mukainen (44 ja 45 kohta).

Viittaukset: asia T-132/89. Gallone v. neuvosto. 16.10.1990 (Kok. 1990, s. 1I-549, 27 kohta).

Esillä olevassa asiassa on kiistatonta, että kilpailuilmoituksessa määrätään, että suullinen koe käsittää valintalautakunnan ja hakijoiden välisen keskustelun, jossa valintalautakunta arvioi kirjallisessa kokeessa esiin tulleita seikkoja sekä hakijoiden suullista ilmaisukykyä ja soveltuvuutta hoitaa ura-alueen B tehtäviä. Kilpailuilmoituksesta ei kuitenkaan ilmene, että suullisen kokeen ja kirjallisten kokeiden pitäisi sisältää samantyyppisiä kysymyksiä (46 kohta).

Ottaen huomioon tapa, jolla suullista koetta on kuvailtu tässä ilmoituksessa, sitä on pidettävä pikemminkin kirjallisia kokeita täydentävänä osana, jonka avulla valintalautakunta voi arvioida, onko hakijoilla sellaisia henkilökohtaisia ominaisuuksia, että he pystyvät hoitamaan ura-alueen B virkaa (47 kohta).

Näin ollen kantajan esiin nostamat kysymykset eivät osoita, että keskustelu olisi kosketellut epäasianmukaisia asioita sen arvioimiseksi, mikä on hakijoiden suullinen ilmaisukykyjä soveltuvuus hoitaa ura-alueen B tehtäviä (48 kohta).

Kolmas kanneperuste, joka koskee kokeiden päämäärien syrjäyttämistä

Kantajan esiin nostamat kysymykset eivät osoita, että valintalautakunta olisi ylittänyt sille kilpailuilmoituksessa asetetut puitteet (53 kohta).

Viides kanneperuste, joka koskee harkintavallan väärinkäyttöä ja valintalautakunnan riippumattomuuden loukkaamista

Kantaja ei ole esittänyt mitään sen osoittamiseksi, että riidanalainen päätös on tehty muussa kuin esitetyssä tarkoituksessa tai että hallinto on käyttänyt toimivaltaansa muiden tavoitteiden saavuttamiseen kuin mitä varten toimivalta on sille annettu (64 kohta).

Viittaukset: yhdistetyt asiat T-544/93ja T-566/93, Abello ym. v. komissio, tuomio 7.12.1995 (Kok. H. 1995, s. 1I-815. 86 kohta).

Kuudes kanneperuste, joka koskee valintalautakunnan tekemää ilmeistä arviointivirhettä kantajan soveltuvuudesta hoitaa ura-alueen B virkaa

Kilpailun valintalautakunnalla on laaja harkintavalta, ja sen arvoarvostelman sisältävien ratkaisujen oikeellisuutta voidaan tutkia yhteisöjen tuomioistuimissa ainoastaan, jos valintalautakunnan työtä ohjaavia oikeussääntöjä on rikottu (68 kohta).

Viittaukset: yhdistetyt asiat T-17/90. T-28/91 ja T-17/92, Cámara Alloisio ym. v. komissio, 15.7.1993 (Kok. 1993, s. H-841,90 kohta); asia T-6/93. Pérez Jiménez v. komissio, 15.6.1994 (Kok. H. 1994, s. 1I-497, 42 kohta) ja asiaT-46/93, Michaël-Chiou v. komissio, 1.12.1994 (Kok. H. 1994, s. 1I-929,48 kohta).

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä ei näin ollen ole tutkia valintalautakunnan tekemää arviota siitä, mikä on kantajan soveltuvuus hoitaa ura-alueen B virkaa (69 kohta).

Joka tapauksessa on todettava, että siihen katsomatta, mitkä kantajan ansiot ovat, ne eivät riitä osoittamaan sitä, että hänen suullisen kokeen suorituksensa arvioinnissa olisi tehty ilmeinen arviointivirhe; tämä pätee sitäkin enemmän sen vuoksi, että kyseessä on kokeisiin eikä pätevyystodistuksiin perustuva kilpailu (70 kohta).

Viittaukset: asia T-125/95, Belhanbel v. komissio, 15.2.1996 (Kok. H. 1996, s. II-115, 33 kohta).

Vaatimus, jossa edellytetään kumottavaksi sisäistä kilpailua KOM/B/9/93 koskeva ilmoitus

Kanneperuste, joka koskee henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdan rikkomista.

Kilpailuilmoituksen keskeisenä tarkoituksena on antaa asianomaisille mahdollisimman tarkkaa tietoa niistä edellytyksistä, joita täytettävän viran hoitaminen vaatii, jotta he voivat arvioida, kannattaako heidän osallistua kilpailuun (76 kohta).

Viittaukset: em. asia Gallone v. neuvosto, 27 kohta.

Tämä vaatimus ei kuitenkaan tarkoita, että hakijoille pitäisi ilmoittaa kunkin kokeen yksityiskohtainen sisältö. Tämä pätee vieläkin enemmän suullisen kokeen tarkkaan suuntautumiseen, joka luonnostaan sisältää epävarmuustekijöitä. Tämä koe antaa näet valintalautakunnalle mahdollisuuden tarkistaa vapaamuotoisesti hakijoiden soveltuvuutta huolehtia kyseisistä tehtävistä, jotta valintalautakunta voi täydentää arviotaan siitä pätevyydestä, jota kirjalliset kokeet ovat osoittaneet. Tämän kokeen sisältö voi näet vaihdella hakijoiden kokemuksen ja henkilökohtaisten ominaisuuksien mukaan, kunhan vaikeustaso pysyy koko ajan samana (77 kohta).

Viittaukset: em. asia Gallone v. neuvosto, 36 kohta.

Lisäksi on todettava, että kilpailuilmoitus on esillä olevassa asiassa kiistatta täyttänyt keskeisen tarkoituksensa eli sen, että asianomaiset voivat arvioida, kannattaako heidän osallistua kilpailuun (78 kohta).

”Täydentävä” peruste, jonka mukaan valintalautakunta on rikkonut sen työtä ohjaavia säännöksiä

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 48 artiklan 2 kohdan määräyksistä ilmenee, että kannekirjelmässä on mainittava kanteen kohde ja yhteenveto kanteen tueksi esitetyistä perusteista ja että oikeudenkäynnin kuluessa ei saa vedota uuteen perusteeseen, ellei se perustu oikeudenkäynnin aikana ilmenneisiin oikeudellisiin perusteisiin tai tosiseikkoihin. Peruste, joka täydentää aikaisemmin kannekirjelmässä suoraan tai välillisesti esitettyä perustetta ja joka liittyy läheisesti tällaiseen kanneperusteeseen, on kuitenkin otettava tutkittavaksi (87 kohta).

Viittaukset: asia 108/81. Amylum v. neuvosto, 30.9.1982 (Kok. 1982, s. 3107, 25 kohta); asia 306/81. Verros v. parlamentti. 19.5.1983 (Kok. 1983. s. 1755, 9 kohta); asia T-37/89, Hanningv. parlamentti, 20.9.1990(Kok. 1990, s. 1I-463,38 kohta) ja asia T-207/95, Ibarra Gil v. komissio, 5.2.1997 (Kok. H. 1997. s. 1I-31. 51 kohta).

Esillä oleva peruste ei perustu oikeudenkäynnin aikana ilmenneisiin oikeudellisiin perusteisiin tai tosiseikkoihin. Pelkästään se seikka, että komissio ei ole antanut tietoa valintalautakunnan mahdollisista kriteereistä, joilla tämä on arvioinut hakijoiden vastauksia suullisessa kokeessa, ei ole uusi seikka (88 kohta).

Lisäksi yksikään kannekirjelmässä esitetyistä perusteista ei liity läheisesti tähän kantajan väitteeseen, että valintalautakunta ei olisi etukäteen päättänyt korjauskriteereistä. Tällä väitteellä ei myöskään ole yhteyttä kilpailuilmoituksen kumoamista koskevaan kanneperusteeseen. Siinä näet rajoitutaan arvostelemaan sitä tapaa, jolla kilpailuilmoitus on laadittu, joten se kohdistuu nimittävää viranomaista eikä valintalautakuntaa vastaan (89 kohta).

”Täydentäväksi” nimettyyn perusteeseen ei ole vedottu suoraan eikä välillisesti kannekirjelmässä, eikä sillä ole läheistä yhteyttä kannekirjelmässä esitettyihin perusteisiin, joten se ei täydennä niitä (90 kohta).

äin ollen nyt esillä olevaa perustetta on pidettävä työjärjestyksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna uutena perusteena, joka on jätettävä tutkimatta sen vuoksi, että se ei perustu oikeudenkäynnin aikana ilmenneisiin oikeudellisiin perusteisiin tai tosiseikkoihin (91 kohta).

Ratkaisu:

Kanne hylätään.