27

Tässä tilanteessa Fővárosi Törvényszék päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Onko unionin oikeussääntöjä eli [SEUT 169 artiklan] 1 ja 2 kohtaa, kun niitä luetaan yhdessä tämän määräyksen 3 kohdan kanssa, [perusoikeuskirjan] 38 artiklaa, [direktiivin 93/13] 7 artiklan 1 ja 2 kohtaa, kun niitä luetaan yhdessä kyseisen direktiivin 8 artiklan kanssa, ja [direktiivin 2008/48] johdanto-osan 47 perustelukappaletta tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle (ja tämän lainsäädännön soveltamiselle), jossa asetetaan lisävaatimuksia, jotka rasittavat asianosaista (kantaja tai vastaaja), joka on tehnyt kuluttajana 1.5.2004–26.7.2014 lainasopimuksen, johon sisältyy [oikeutta muuttaa sopimusta yksipuolisesti] koskeva taikka vaihtokurssierotusta koskeva kohtuuton sopimusehto, siitä syystä, että tällaisten lisävaatimusten vuoksi mainittujen kuluttajasopimusten pätemättömyyteen perustuviin oikeuksiin vetoaminen tuomioistuimissa ja etenkin kanteen asiakysymyksen ratkaiseminen edellyttää määritellyn sisältöisen siviiliprosessuaalisen vaateen esittämistä (ensisijaisesti kannetta, kanteen muutosta tai pätemättömyyttä koskevaa väitettä kuluttajan velvoittamisen kiistämiseksi, tällaisen väitteen muutosta, vastaajan vastakannetta tai sen muutosta), kun taas asianosaisen, joka ei ole tehnyt lainasopimusta kuluttajana tai joka on tehnyt kyseisellä ajanjaksolla kuluttajana jonkin muun kuin edellä mainitun kaltaisen lainasopimuksen, ei tarvitse esittää tällä tavoin määritellyn sisältöistä vaadetta? 2) Onko ensimmäisessä – – [kysymyksessä] mainittuja unionin oikeussääntöjä tulkittava siten, että – sekä siinä tapauksessa, että unionin tuomioistuin vastaa myöntävästi, että siinä tapauksessa, että se vastaa kieltävästi [ensimmäiseen] kysymykseen, joka on muotoiltu yleisemmin kuin – – [toinen] kysymys –, ne ovat esteenä sille, että ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitettuun asianosaiseen, joka on tehnyt lainasopimuksen kuluttajana, sovelletaan [seuraavissa] a–c kohdassa mainittuja seuraavia pakollisia lisävaatimuksia: a) ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitetun asianosaisen (kantaja tai vastaaja), joka on kuluttajana tehnyt lainasopimuksen, kanne, kanteen muutos tai pätemättömyyttä koskeva väite kuluttajan velvoittamisen kiistämiseksi, sen muutos, vastaajan vastakanne tai sen muutos voidaan tutkia ja hyväksyä asiakysymyksen osalta vain, jos kyseisessä asiakirjassa asianosainen ei ole vaatinut tuomioistuimelta pelkästään ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitetun kuluttajan tekemän lainasopimuksen toteamista täysin tai osittain pätemättömäksi vaan myös täysimääräisen pätemättömyyden oikeudellisten seuraamusten soveltamista, kun taas asianosaisen, joka ei ole tehnyt luottosopimusta kuluttajana tai joka on tehnyt kyseisellä ajanjaksolla kuluttajana jonkin muun kuin edellä mainitun kaltaisen luottosopimuksen, ei tarvitse esittää tällä tavoin määritellyn sisältöistä vaadetta? b) ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitetun asianosaisen (kantaja tai vastaaja), joka on kuluttajana tehnyt lainasopimuksen, kanne, kanteen muutos tai pätemättömyyttä koskeva väite kuluttajan velvoittamisen kiistämiseksi, sen muutos, vastaajan vastakanne tai sen muutos voidaan tutkia ja hyväksyä asiakysymyksen osalta vain, jos kyseisessä asiakirjassa asianosainen ei vaadi, että ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitetun kuluttajan tekemän lainasopimuksen täysimääräisen pätemättömyyden toteamisen lisäksi tuomioistuin soveltaa tällaisen pätemättömyyden oikeudellisena seurauksena sopimusta edeltävän tilanteen palauttamista ennalleen, kun taas asianosaisen, joka ei ole tehnyt lainasopimusta kuluttajana tai joka on tehnyt kyseisellä ajanjaksolla kuluttajana jonkin muun kuin edellä mainitun kaltaisen luottosopimuksen, ei tarvitse esittää tällä tavoin määritellyn sisältöistä vaadetta? c) ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitetun asianosaisen (kantaja tai vastaaja), joka on kuluttajana tehnyt lainasopimuksen, kanne, kanteen muutos tai pätemättömyyttä koskeva väite kuluttajan velvoittamisen kiistämiseksi, sen muutos, vastaajan vastakanne tai sen muutos voidaan tutkia ja hyväksyä asiakysymyksen osalta vain, jos kyseisessä asiakirjassa kyseiseen sopimukseen perustuvan oikeussuhteen alkuhetkestä kanteen nostamishetkeen jatkuneella ajanjaksolla suoritetaan matemaattisesti erittäin mutkikas – Unkarin forintin vaihtoon sovellettavat säännöt huomioon ottaen valmisteltava – tilitys (josta säädetään kansallisissa oikeussäännöissä), joka sisältää yksityiskohtaisen ja numeerisesti tarkistettavissa olevan erittelyn sopimuksen mukaisesti suoritettavista eristä, kantajan suorittamat erät, jotka on vahvistettu sivuuttamalla pätemättömäksi todettu ehto, sekä maininnan näiden välisestä erotuksesta sekä loppusummana suoritettavasta määrästä eli siitä, kuinka paljon ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitettu asianosainen, joka on kuluttajana tehnyt lainasopimuksen, on velkaa rahalaitokselle tai ehkä maksanut tälle liikaa, kun taas asianosaisen, joka ei ole tehnyt lainasopimusta kuluttajana tai joka on tehnyt kyseisellä ajanjaksolla kuluttajana jonkin muun kuin edellä mainitun kaltaisen luottosopimuksen, ei tarvitse esittää tällä tavoin määritellyn sisältöistä vaadetta? 3) Onko ensimmäisessä [kysymyksessä] mainittuja unionin oikeussääntöjä tulkittava siten, että niiden rikkominen edellä ensimmäisessä ja toisessa [kysymyksessä] tarkoitetuilla lisävaatimuksilla on vastoin myös perusoikeuskirjan 20, 21 ja 47 artiklaa, kun otetaan huomioon – –, että jäsenvaltioiden tuomioistuinten on sovellettava unionin kuluttajansuojaoikeutta myös muihin kuin rajat ylittäviin tosiseikkoihin eli siis puhtaasti kansallisiin tilanteisiin [5.12.2000 annetun tuomion Guimont (C‑448/98, EU:C:2000:663) 23 kohdan, 10.5.2012 annetun tuomion Duomo Gpa ym. (C‑357/10–C‑359/10, EU:C:2012:283) 28 kohdan ja 3.7.2014 annetun tuomion Tudoran (C‑92/14, EU:C:2014:2051) 39 kohdan] perusteella, vai onko katsottava, että kyseessä on rajat ylittävä tilanne ainoastaan sen seikan vuoksi, että ensimmäisessä [kysymyksessä] tarkoitetut lainasopimukset ovat ns. valuuttamääräisiä lainasopimuksia?”