EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIESTUOMIOISTUIMEN TUOMIO

(toinen jaosto)

10 päivänä heinäkuuta 2014

Asia F‑48/13

CW

vastaan

Euroopan parlamentti

Henkilöstö – Virkamiehet – Arviointikertomus – Arviointikertomukseen sisältyvät arvioinnit ja huomautukset – Ilmeiset arviointivirheet – Harkintavallan väärinkäyttöä ei ole tapahtunut

Aihe: SEUT 270 artiklaan, jota sovelletaan Euratomin perustamissopimukseen sen 106 a artiklan nojalla, perustuva kanne, jossa CW vaatii virkamiestuomioistuinta kumoamaan vuoden 2011 arviointikertomuksen lopullisen version, jota on muutettu Euroopan parlamentin nimittävän viranomaisen 18.7.2012 ja 29.1.2013 tekemillä päätöksillä (jäljempänä vuoden 2011 arviointikertomus).

Ratkaisu: Kanne hylätään. CW vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja hänet velvoitetaan korvaamaan Euroopan parlamentin oikeudenkäyntikulut

Tiivistelmä

1. Virkamiehet – Arviointi – Arviointikertomus – Arvioijien harkintavalta – Arviointikertomukseen sisältyvät arvioinnit ja huomautukset – Ilmeistä arviointivirhettä ei ole tapahtunut

(Henkilöstösääntöjen 43 artikla)

2. Virkamiehet – Työpaikkakiusaaminen – Käsite – Arviointikertomus, johon sisältyy huomautuksia, jotka ovat kielteisiä mutteivät epäkohteliaita, ei kuulu työpaikkakiusaamisen käsitteeseen

(Henkilöstösääntöjen 12 artiklan 3 kohta)

1. Parlamentin tulkkaus- ja konferenssitoiminnan pääosaston vahvistaman yksikönpäällikön oppaan säännösten mukaisesti pääjohtajille, johtajille ja yksikönpäälliköille on ilmoitettava kaikki tehtävien hoitamisessa ilmenneet merkittävät tapahtumat ja erityiset ongelmat. Tämä velvollisuus ilmoittaa hallinnolle kohdatuista vaikeuksista saatettiin voimaan, jotta hallinto voi toteuttaa toimenpiteitä sen välttämiseksi, että nämä merkittävät tapahtumat ja erityiset ongelmat uusiutuvat jatkossa.

Tämän sisäisen säännön sanamuodon ja tarkoituksen valossa nimittävä viranomainen ei tehnyt ilmeistä arviointivirhettä katsoessaan arviointikertomuksessa yhtäältä, että kantajan vastuulla olleen ryhmän tehtävän hoitamisen yhteydessä kohtaama ongelma oli kyseisessä sisäisessä säännössä tarkoitettu merkittävä tapahtuma tai erityinen ongelma, ja toisaalta, että tämä tapahtuma olisi sellaisena pitänyt ilmoittaa ”Team Leader Reportissa” siitä seikasta huolimatta, että sille löydettiin ratkaisu paikan päällä tai että se voitiin luokitella tekniseksi ongelmaksi. Nimittävä viranomainen ei myöskään tehnyt ilmeistä arviointivirhettä katsoessaan, että vaikka kantaja ilmoitti ryhmänjohtajan ominaisuudessaan yksikönpäällikölleen suullisesti siitä, etteivät työolot olleet sovellettavien EU:n teknisten normien mukaiset, hän ei ollut saanut vapautusta velvollisuudestaan ilmoittaa kyseisestä tapahtumasta laatimassaan ”Team Leader Reportissa”, joka hänen oli toimitettava pääjohtajalle.

Vaikka ryhmänjohtaja voi perustellusti pyytää saada tutustua sisäisiin sääntöihin, nimittävä viranomainen ei tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun – asiayhteys ja kantajan ja yksikönpäällikön välisen sähköpostienvaihdon sisältö huomioon ottaen – se katsoi, että kantaja oli myötävaikuttanut yksikössä vallinneeseen kielteiseen ilmapiiriin.

Kun otetaan huomioon nimittävällä viranomaisella yksikköjensä organisoinnissa oleva harkintavalta, ei virkamiehen tai toimihenkilön eikä myöskään unionin tuomioistuinten tehtäviin kuulu sen määritteleminen, mitä menettelytapaa yksikönpäällikön ja yksikön työntekijöiden välisessä kommunikoinnissa on suosittava. Virkamiehellä tai toimihenkilöllä on joka tapauksessa velvollisuus olla käytettävissä tullakseen tapaamaan esimiestään, kun tämä on kutsunut virkamiehen tai toimihenkilön saapumaan kokoukseen. Näissä olosuhteissa ja koska arviointikertomuksessa oleva kielteinen huomautus rajoittuu toiveeseen, että kantaja parantaisi kommunikointitapaansa ja vastaanottavaisuuttaan ohjeita kohtaan, ei missään tapauksessa tule katsoa, että mainittu huomautus merkitsee ilmeistä arviointivirhettä.

(ks. 81–83, 104, 123 ja 125 kohta)

2. Koska kantajaan väitetysti kohdistetusta työpaikkakiusaamisesta ei ole nostettu kannetta, unionin tuomioistuimet eivät voi mitätöidä arviointikertomuksessa olevaa kielteistä huomautusta kantajaan väitetysti kohdistettua työpaikkakiusaamista koskevien väitteiden perusteella. Unionin tuomioistuimet voivat näin ollen rajoittua tarkastelemaan tällaisessa kanteessa kysymystä siitä, onko riidanalaisessa arviointikertomuksessa ilmeinen arviointivirhe kielteisen huomautuksen osalta.

Siltä osin kuin kantaja vetoaa häneen arviointikertomuksen laatimisvuoden aikana väitetysti kohdistettuun työpaikkakiusaamiseen osoittaakseen, että harkintavaltaa on käytetty väärin, yhtäältä hänen kanteessaan ei ole kyse häneen kohdistettua työpaikkakiusaamista koskevasta kysymyksestä, ja toisaalta, kun niitä tarkastellaan erikseen mainitun arviointikertomuksen asiayhteydessä, kielteiset huomautukset eivät sisältönsä osalta ylitä epäkohteliaan tai asianomaisen henkilöön kohdistetun loukkaavan kritiikin rajaa.

(ks. 121 ja 129 kohta)

Viittaukset:

Virkamiestuomioistuin: tuomio N. v. parlamentti (F‑26/09, EU:F:2010:17, 86 kohta)