Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Kielto – Poikkeus – Kuudennen terästukisäännöstön soveltamisalaan kuuluva tuki

(HT 4 artiklan c kohta ja HT 95 artikla; yleispäätös N:o 2496/96)

2. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Kielto – Poikkeus – Kuudennen terästukisäännöstön soveltamisalaan kuuluva tuki

(Yleispäätöksen N:o 2496/96 3 artikla)

3. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Kielto – Poikkeus – Kuudennen terästukisäännöstön soveltamisalaan kuuluva tuki

(Yleispäätöksen N:o 2496/96 3 artikla)

4. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Ympäristönsuojelua edistäviä investointeja koskevat tukihankkeet

(HT 4 artiklan c kohta ja HT 95 artikla; yleispäätös N:o 2496/96)

5. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Kielto – Poikkeus – Kuudennen terästukisäännöstön soveltamisalaan kuuluva tuki

(Yleispäätös N:o 2496/96)

6. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Perustelut – Perusteluvelvollisuuden laajuus

(HT 15 ja HT 33 artikla)

Tiivistelmä

1. Poiketen HT 4 artiklan c kohdassa määrätystä lähtökohtaisesta kiellosta, jonka mukaan teräsalan yrityksille muodossa tai toisessa myönnetty tuki ja avustukset ovat kiellettyjä, kuudennessa terästukisäännöstössä määrätään HT 95 artiklan nojalla ne edellytykset, joiden täyttyessä valtion varoista rahoitettu terästeollisuuden tuki voidaan katsoa yhteensoveltuvaksi yhteismarkkinoiden hyvän toiminnan kanssa.

Tukisäännöstön soveltamisalaan kuulumattomaan tukeen sovelletaan siis edelleen HT 4 artiklan c kohtaa. Tukisäännöstöä on lisäksi tulkittava suppeasti, koska sillä poiketaan lähtökohtaisesta kiellosta.

(ks. 49 ja 50 kohta)

2. Kuudennen terästukisäännöstön 3 artiklasta, jonka mukaan terästeollisuusalalla annettua ympäristönsuojelutukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, ”jos se on [suuntaviivoissa] annettujen – – sääntöjen mukaista sekä [tukisäännöstön] liitteessä niiden soveltamisesta EHTY:n terästeollisuuteen annettujen perusteiden mukaista”, seuraa, että ympäristönsuojelua koskevissa yhteisön suuntaviivoissa annettuja määräyksiä, joita sovelletaan EY:n perustamissopimuksen puitteissa, voidaan soveltaa EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla terästeollisuusalalla silloin, kun ne ovat tukisäännöstön liitteessä asetettujen soveltamisperusteiden mukaisia. Tuon liitteen otsikossa täsmennetään erityisen kuvaavasti, että liitteessä annetaan ”perusteet ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltamisesta terästeollisuuteen”. Tukisäännöstössä ei siis määrätä, että suuntaviivoja on sovellettava automaattisesti terästeollisuusalalla, vaan sen liitteessä määrätään tällaisen soveltamisen edellytyksistä.

(ks. 51–53 kohta)

3. Kuudennen terästukisäännöstön 3 artiklassa sallitaan tukisäännöstön liitteen ja ympäristönsuojelua koskevien yhteisön suuntaviivojen samanaikainen soveltaminen, eikä siinä tuossa vaiheessa tehdä eroa erityyppisten investointien välillä. Tukisäännöstön 3 artiklassa tehty viittaus tukisäännöstön liitteeseen ja suuntaviivoihin on siis kumulatiivinen eikä vaihtoehtoinen.

Tämä pätee myös puhtaisiin ympäristöinvestointeihin. Tukisäännöstön liitteen johdannossa, jonka mukaan ”komissio asettaa kaikille ympäristösuojeluun myönnettäville valtion tukiasioille tarvittaessa tiukkoja ehtoja ja suojatoimenpiteitä sen estämiseksi, että yleistä investointitukea myönnettäisiin ympäristönsuojelun nimissä uusiin tehdaslaitoksiin tai laitteisiin”, nimittäin vahvistetaan se, että komission on tarvittaessa välttämätöntä tarkistaa, että puhtaana ympäristöinvestointina ilmoitetulla investoinnilla ei todellisuudessa mahdollisteta sovellettavilla säännöksillä kiellettyjen muiden tavoitteiden saavuttamista.

(ks. 61 ja 62 kohta)

4. Kun komissio päättää aloittaa terästeollisuuden tukihanketta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn, jäsenvaltion ja mahdollisen tuensaajan tehtävänä on esittää perustelunsa, joilla ne pyrkivät osoittamaan, että tuo tukihanke vastaa perustamissopimuksen mukaisia poikkeuksia, koska tuon menettelyn tavoitteena on juuri se, että komissio saa kaikki tarvittavat asiaa koskevat tiedot.

Vaikka komissiolla onkin velvollisuus muotoilla selkeästi epäilynsä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, kun se aloittaa muodollisen menettelyn, jotta jäsenvaltio ja ne, joita asia koskee, voivat parhaalla mahdollisella tavalla vastata tähän epäilyyn, tämä ei kuitenkaan muuta sitä, että näiden epäilyjen hälventäminen ja sen osoittaminen, että investointi täyttää tuen myöntämisedellytykset, kuuluu tuen myöntäjän ja tarvittaessa sen saajan tehtäviin. Tästä seuraa, että kyseisen jäsenvaltion viranomaisten ja tuensaajan tehtävänä on osoittaa, että terästeollisuusyrityksessä toteutettavat, ympäristönsuojeluun liittyvinä esitetyt investoinnit ovat ympäristötukikelpoisia, ja erityisesti, että niillä on ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa ja kuudennessa terästukisäännöstössä vaadittu ympäristönsuojelullinen tavoite.

(ks. 83 ja 84 kohta)

5. Vaikka kuudennen terästukisäännöstön liitteessä kielletäänkin sellainen investointituki, joka olisi joka tapauksessa ollut tarpeellinen taloudellisista syistä tai yrityksen laitosten vanhentuneisuuden perusteella, tässä liitteessä ei kielletä investointitukea, joka saattaa vaikuttaa tuotantoprosessiin. Tässä tapauksessa tukisäännöstön liitteessä vaaditaan nimittäin vain, että tuotantokustannusten alentumisesta saatavat edut vähennetään. Jotta ilmoitetut investoinnit olisivat ympäristötukikelpoisia, ei näin ollen ole tarpeen, että ne palvelisivat yksinomaan ympäristönsuojelua eivätkä mitään muuta tavoitetta ja ettei niistä aiheutuisi mitään seurauksia tuotantokapasiteetille. Ympäristönsuojeluun tarkoitettua investointia ei voida julistaa tukikelvottomaksi yksinomaan sen vuoksi, että se saattaa vaikuttaa tuotantoon.

(ks. 92 kohta)

6. HT 15 artiklassa edellytetyt perustelut, joiden riittämättömyys tai puutteellisuus merkitsee HT 33 artiklassa tarkoitettua olennaisen menettelymääräyksen rikkomista, mikä on sellainen oikeusjärjestyksen perusteisiin kuuluva seikka, joka yhteisöjen tuomioistuinten on otettava huomioon viran puolesta, on mukautettava kyseisen toimen luonteen mukaisesti, ja niistä on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä riidanalaisen toimenpiteen tehneen yhteisön toimielimen päättely siten, että niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt ja että yhteisöjen tuomioistuimet voivat tutkia toimenpiteen laillisuuden. Perusteluissa ei kuitenkaan tarvitse esittää kaikkia asiaan liittyviä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevia yksityiskohtia, koska tutkittaessa sitä, täyttävätkö päätöksen perustelut HT 15 artiklan vaatimukset, on otettava huomioon päätöksen sanamuodon lisäksi myös asiayhteys ja kaikki asiaa koskevat oikeussäännöt.

Koska kuudennen terästukisäännöstön liitteessä olevassa toisessa osassa jätetään taloudellisista syistä tehdyt investoinnit sellaisen tuen ulkopuolelle, jolla pyritään rohkaisemaan yrityksiä parantamaan merkittävästi ympäristönsuojelua, ja koska kyseisen jäsenvaltion viranomaisten on yrityksen laitoksiin tehtyjen investointien ympäristötukikelpoisuuden todistaakseen näytettävä, että ne on toteutettu ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä ja että ne ovat seurausta yrityksen harkitusta päätöksestä parantaa ympäristönsuojelun tasoa, komissio noudattaa perusteluvelvollisuuttaan, jos se kyseisten viranomaisten jätettyä toimittamatta nämä todisteet rajoittuu toteamaan tämän selitysten puuttumisen.

(ks. 130–134, 144 ja 145 kohta)