ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Parlamentin oikeus nostaa kanne - Tutkittavaksi ottamisen edellytykset

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla)

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Valmistelumenettely - Parlamentin kuuleminen - Uudelleen kuuleminen silloin kun alkuperäiseen ehdotukseen tehdään olennaisia muutoksia

3. Liikenne - Maanteiden tavaraliikenne - Muulta olevien liikenteenharjoittajien oikeus harjoittaa kansallista tavaraliikennettä - Asetus (ETY) N:o 4059/89 - Olennaiset erot suhteessa komission alkuperäiseen ehdotukseen - Parlamenttia ei ole kuultu uudelleen - Olennaisen menettelymääräyksen rikkominen - Lainvastaisuus

(ETY:n perustamissopimuksen 75 artikla, neuvoston asetus (ETY) N:o 4059/89)

Tiivistelmä

1. Euroopan parlamentilla on oikeus saattaa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi neuvoston tai komission toimesta nostettu kumoamiskanne, jos mainitulla kanteella pyritään ainoastaan suojaamaan parlamentin omia oikeuksia ja jos kanne perustuu ainoastaan näiden oikeuksien loukkaamiseen, ottaen huomioon, että perustamissopimuksissa tarkoitetuissa tapauksissa parlamentille annettuihin oikeuksiin kuuluu sen oikeus osallistua lainsäädäntötoimien valmistelumenettelyyn.

2. Parlamentin säännönmukainen kuuleminen perustamissopimuksessa määrätyissä tapauksissa mahdollistaa parlamentin tosiasiallisen osallistumisen yhteisön lainsäädäntömenettelyyn. Velvollisuudesta kuulla perustamissopimuksessa määrätyissä tapauksissa Euroopan parlamenttia lainsäädäntömenettelyssä seuraa, että parlamenttia on kuultava uudelleen aina, kun lopulta hyväksytty teksti kokonaisuutena tarkasteltuna poikkeaa keskeiseltä sisällöltään siitä tekstistä, josta parlamenttia on jo kuultu, paitsi jos tehdyt muutokset ovat olennaisilta osiltaan parlamentin itsensä esittämien toiveiden mukaisia.

3. Verrattaessa asetusta (ETY) N:o 4059/89 koskevaa komission alkuperäistä ehdotusta ja asetuksen sisältöä neuvoston hyväksymässä muodossa ilmenee, että periaate, jonka mukaan jäsenvaltioon sijoittautuneet liikenteenharjoittajat voivat vapaasti harjoittaa kabotaasiliikennettä toisissa jäsenvaltioissa, on korvattu periaatteella, jonka mukaan luvat annetaan tilapäisinä yhteisön kiintiön rajoissa. Nämä olennaiset muutokset, jotka eivät mitenkään vas-taa parlamentin toiveita ja jotka vaikuttavat hankkeen järjestelmään kokonaisuudessaan, riittävät sellaisinaan perustelemaan tarpeen kuulla parlamenttia uudelleen. Se, että parlamenttia ei kuultu toista kertaa perustamissopimuksen 75 artiklassa määrätyssä lainsäädäntömenettelyssä, on olennaisen menettelymääräyksen rikkomista, josta on seurattava, että asetus (ETY) N:o 4059/89 kumotaan.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Liikenne - Yhteisen politiikan toteuttaminen - Perustamissopimuksen 76 artiklan standstill-sääntö - Ulottuvuus - Maantieliikenne - Jäsenvaltion käyttöön ottama raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen tienkäyttömaksu ja kotimaisilta liikenteenharjoittajilta kannetun moottoriajoneuvoveron samanaikainen alentaminen - Ei voida hyväksyä

(ETY:n perustamissopimuksen 76 artikla)

2. Jäsenvaltiot - Velvoitteet - Perustamissopimuksen 5 artiklasta johtuva yleinen velvoite - Tietyn artiklan konkretisoituminen erityisellä alalla - Yksinomaan tietyn artiklan suhteen todettu jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen

(ETY:n perustamissopimuksen 5 ja 76 artikla)

Tiivistelmä

1. Kansallinen sääntely, jolla otetaan käyttöön raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen tienkäyttömaksu, joka kaikkien käyttäjien on kansalaisuudesta riippumatta maksettava, ja jolla alennetaan samanaikaisesti moottoriajoneuvoveroa, mikä hyödyttää ainoastaan kotimaisia liikenteenharjoittajia, muuttaa muista jäsenvaltioista olevien liikenteenharjoittajien tilanteen epäedullisemmaksi kuin kotimaisten liikenteenharjoittajien tilanteen.

Näin ollen sääntely on perustamissopimuksen 76 artiklan vastainen, vaikka se on ajallisesti rajoitettu eli se on voimassa siihen asti, kun neuvosto antaa säädöksen, jonka tarkoituksena on toteuttaa yhteinen politiikka mainitulla alalla, ja vaikka siinä lisäämällä raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen osallistumista teiden infrastruktuurin kustannuksiin suositaan tieliikenteen siirtymistä muihin kuljetusmuotoihin ja pyritään edistämään ympäristön suojelua, joka on yksi yhteisön olennaisista tavoitteista. Jotta vältettäisiin lisäämästä esteitä yhteisen liikennepolitiikan toteuttamiselle, perustamissopimuksen 76 artiklassa määrätäänkin, että ennen kuin 75 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut säännökset on annettu, jäsenvaltiot eivät saa ilman neuvoston yksimielistä suostumusta muuttaa liikennettä koskevia, perustamissopimuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiään sellaisiksi, että ne ovat muista jäsenvaltioista oleville liikenteenharjoittajille suoralta tai välilliseltä vaikutukseltaan epäedullisempia kuin kyseisestä jäsenvaltiosta oleville liikenteenharjoittajille; näin ollen ottaen huomioon 76 artiklan tavoitteen sitä on tulkittava siten, että siinä kielletään myös jäsenvaltiota epäämästä muista jäsenvaltioista olevilta liikenteenharjoittajilta sellaisista toimenpiteistä saatava etu, joita voidaan toteuttaa niiden tilanteen muuttamiseksi edullisemmaksi kuin kansallisten liikenteenharjoittajien tilanne.

2. Koska perustamissopimuksen 76 artiklassa konkretisoituu liikenteen alalla perustamissopimuksen 5 artiklassa jäsenvaltioille asetettu yleinen velvoite olla toteuttamatta toimenpiteitä, jotka voivat vaarantaa perustamissopimuksen tavoitteiden toteutumisen, ei ole enää syytä erikseen todeta jonkin jäsenvaltion rikkoneen perustamissopimuksen 5 artiklaa, jos on jo todettu, että mainittu jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta sille perustamissopimuksen 76 artiklan nojalla kuuluvia jäsenyysvelvoitteita.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Lainsäädännön lähentäminen - Julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettely - Direktiivin 71/305/ETY soveltamisala - Vesi- ja energiapalveluja koskeva poikkeus - Poikkeuksen alaan kuuluvan urakkailmoituksen julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä - Vaikutus - Direktiiviä ei voida soveltaa

(Neuvoston direktiivin 71/305/ETY 3 artiklan 5 kohta)

2. Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Määrälliset rajoitukset - Vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet - Julkiset rakennusurakat - Tarjouskilpailu - Tekniset laatuvaatimukset, joiden mukaan käytettävien materiaalien on oltava kansallisen standardin mukaiset - Hylättävyys

(ETY:n perustamissopimuksen 30 artikla)

Tiivistelmä

1. Julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelystä annettua direktiiviä 71/305/ETY, jonka 3 artiklan 5 kohdan mukaan direktiivin soveltamisalaan eivät kuulu rakennusurakat, jotka koskevat veden ja energian tuotantoa, kuljetusta sekä jakelua ja siirtoa, ei sovelleta kuitenkaan tällaiseen urakkasopimukseen ainoastaan sillä perusteella, että kyseinen jäsenvaltio on pyytänyt urakkailmoituksen julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä viitaten direktiivissä säädettyyn julkistamisvelvollisuuteen. Tällainen toimenpide, joka on toteutettu joko erehdyksessä tai koska jäsenvaltiolla on alun perin ollut aikomus hakea yhteisön rahoitustukea, ei voi estää yksiselitteisessä tekstissä säädetyn poikkeuksen, jonka perusteet pysyvät toimenpiteestä huolimatta, noudattamista.

2. Jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta sille perustamissopimuksen 30 artiklan nojalla kuuluvia jäsenyysvelvoitteita, jos se sallii julkisen elimen, jonka toimista valtio on vastuussa, sisällyttää julkisia rakennusurakoita koskevan tarjouspyyntöilmoituksen asiakirjoihin lausekkeen, jossa edellytetään, että käytettävissä materiaaleissa on oltava todistus kansallisen standardin mukaisuudesta. Itse asiassa tällainen lauseke on omiaan estämään tuontia siinä tapauksessa, että sellaiset elinkeinonharjoittajat, jotka käyttävät standardin mukaisiksi varmennettuja materiaaleja vastaavia materiaaleja, jättävät tarjouksensa tekemättä.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. ETY:n perustamissopimus - Aineellinen soveltamisala - Opiskelijoille myönnetty tuki toimeentuloa ja opiskelua varten - Perustamissopimuksen määräysten soveltumattomuus - Rajoitukset - Opetukseen osallistumisesta aiheutuvat maksut

(ETY:n perustamissopimuksen 7 ja 128 artikla)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sosiaaliset edut - Käsite - Tuki, jota myönnetään toimeentuloa ja opiskelua varten ammattipätevyyteen johtavien yliopisto-opintojen jatkamiseksi - Mukaan lukeminen

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

3. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Käsite - Henkilö, joka aloittaa opinnot tehtyään ensin ansiotyötä - Työntekijän aseman säilyttäminen - Edellytykset

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

4. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhdenvertainen kohtelu - Sosiaaliset edut - Ansiotyön vähimmäiskestoa koskevan myöntämisedellytyksen asettaminen - Ei hyväksyttävissä

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Vaikka ammatillisen koulutuksen, mukaan lukien yliopisto-opinnot yleensä, aloittamisen edellytykset kuuluvat perustamissopimuksen 7 artiklassa tarkoitettuun mainitun sopimuksen soveltamisalaan, jäsenvaltion omille kansalaisilleen myöntämä tuki heidän aloittaessaan kyseiset opinnot ei kuitenkaan kuulu perustamissopimuksen soveltamisalaan yhteisön oikeuden nykyvaiheessa, paitsi jos kyseisen tuen tarkoituksena on kattaa opetukseen osallistumisesta aiheutuvat kirjoittautumismaksut ja muut maksut, erityisesti lukukausimaksut.

2. Tuki, jota myönnetään toimeentuloa ja opintoja varten, ammattipätevyyteen johtavien yliopisto-opintoja suorittamiseksi on asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sosiaalinen etu.

3. Toisen jäsenvaltion kansalaisen, joka tehtyään ansiotyötä vastaanottajavaltiossa on aloittanut siellä ammattitutkintotodistuksen saamiseen johtavat yliopisto-opinnot, on katsottava säilyttäneen työntekijän aseman, jonka perusteella häneen sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohtaa, kuitenkin sillä edellytyksellä, että aiemman työskentelyn ja kyseisten opintojen välillä on yhteys.

4. Vastaanottajavaltio ei saa asettaa asetuksen (ETY) N:o 1612/68 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sosiaalisten etujen saamisen edellytykseksi, että kyseisen valtion alueella aikaisemmin tehty ansiotyö on kestänyt tietyn vähimmäisajan.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kilpailu - Yhteisön säännöt - Alueellinen soveltamisala - Yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneiden tuottajien hintakartelli - Yhteisöön sijoittautuneet ostajat -Kartellin tai muun yhteisjärjestelyn toimeenpano yhteisön sisällä - Yhteisön oikeuden soveltaminen - Hyväksyttävyys kansainvälisen oikeuden kannalta - Yhteisön alueella toimivien tytäryhtiöiden, kauppaedustajien tai sivuliikkeiden toimenpiteet - Merkityksettömyys

(ETY:n perustamissopimuksen 85 artikla)

2. Kansainvälinen oikeus - Puuttumattomuusperiaate - Soveltamisedellytykset

3. Kansainväliset sopimukset - ETY:n ja Suomen välinen sopimus - Kilpailusäännöt - Ei estettä perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamiselle

(ETY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla, ETY:n ja Suomen välisen sopimuksen 23 ja 27 artikla)

Tiivistelmä

1. Silloin kun yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneet tuottajat myyvät suoraan yhteisöön sijoittautuneille ostajille ja ryhtyvät hintakilpailuun saadakseen asiakkaiden tilauksia, kyseessä on kilpailu yhteismarkkinoilla.

Tästä seuraa, että kun tuottajat ovat keskenään yhteistoiminnassa siltä osin, mitä hintoja ne perivät yhteisössä sijaitsevilta asiakkailtaan, ja kun ne toteuttavat tätä yhteistoimintaa myymällä tosiasiallisesti yhteensovitetuilla hinnoilla, ne osallistuvat yhteistoimintaan, jonka tarkoituksena on rajoittaa kilpailua yhteismarkkinoilla perustamissopimuksen 85 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

Yhteisön toimivalta soveltaa kilpailusääntöjään kyseisen kaltaiseen käyttäytymiseen perustuu kansainvälisessä oikeudessa yleisesti tunnustettuun territoriaali- eli alueperiaatteeseen. Kartellien estämisen kannalta ratkaiseva tekijä on paikka, jossa kartelli on pantu toimeen, ei paikka, jossa se on muodostettu. Sillä ei ole merkitystä, ovatko tuottajat turvautuneet yhteisöön sijoittuneisiin tytäryhtiöihin, kauppaedustajiin, asiamiehiin tai sivuliikkeisiin luodakseen yhteyksiä toisiinsa ja yhteisöön sijoittautuneisiin ostajiin.

2. Koska yhteismarkkinoilla toimiville kolmannen valtion yrityksille toisaalta yhteisön kilpailusäännöissä, toisaalta kyseisen kolmannen valtion lainsäädännössä - jossa sallitaan vientikartellit, mutta ei edellytetä niiden muodostamista - säädetyn käyttäytymisen välillä ei ole ristiriitaa, ei kansainvälisen oikeuden kannalta ole olemassa sellaista eri valtioiden toimivaltuuksien käytöstä johtuvaa ristiriitaa, johon olisi etsittävä ratkaisua puuttumattomuusperiaatteen soveltamisesta.

3. Yhteisön ja Suomen välisen vapaakauppasopimuksen 23 ja 27 artikla eivät sulje pois ETY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamista.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus - Sisäiset verot ja maksut - Autojen porrastetun veron järjestelmä - Verotuksen perusteena olevan tietyn tehon ylittävien autojen progressiivisen veron korvaava huomattavasti korkeampi erityisvero - Yksinomaan maahan tuoduille autoille tosiasiallisesti määrätty erityisvero - Kielto - Syrjivä tai suojeleva vaikutus

(ETY:n perustamissopimuksen 95 artikla)

Tiivistelmä

Yhteisön oikeuden nykyisessä kehitysvaiheessa jäsenvaltiot voivat vapaasti järjestää autojen kaltaisten tuotteiden liikenneverotuksen siten, että veron progressiivinen kasvu perustuu objektiivisiin kriteereihin, kuten eri tavoin määritettävissä olevaan verotukselliseen tehoon.

Perustamissopimuksen 95 artiklassa kielletään kuitenkin teholtaan tietyn tason ylittävistä autoista kannettava kiinteä erityisvero, jonka määrä on moninkertainen teholtaan tämän tason alittavista autoista kannettavaan korkeimpaan progressiiviseen veroon verrattuna, kun erityisvero kohdistuu ainoastaan tuontiautoihin ja erityisesti muista jäsenvaltioista tuotuihin autoihin. Vaikka tuotteita ei tällaisessa järjestelmässä muodollisesti erotella alkuperän perusteella, järjestelmällä on selkeästi syrjivä tai suojeleva vaikutus, koska erityisveron soveltamisen kannalta määräävä verotuksellinen teho on vahvistettu sellaiselle tasolle, että kyseistä veroa kannetaan ainoastaan tuontiautoista, kun taas kaikkiin kotimaassa valmistettuihin autoihin sovelletaan selvästi edullisempaa porrastettua verotusjärjestelmää.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. ETY:n perustamissopimus - Asiallinen ulottuvuus - Ammatillinen koulutus - Koulutukseen pääsy - Perustamissopimuksen määräysten sovellettavuus

(ETY:n perustamissopimuksen 128 artikla)

2. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Yhdenvertainen kohtelu - Kansalaisuuteen perustuva syrjintä - Jäsenvaltiossa annettava ammatillinen koulutus - Ainoastaan muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta vaadittava kirjoittautumismaksu tai "minervali" - Kielto

(ETY:n perustamissopimuksen 7 artikla)

3. Sosiaalipolitiikka - Yhteinen ammattikoulutuspolitiikka - Ammatillinen koulutus - Käsite - Sarjakuvataidekoulutus - Käsitteeseen kuuluminen

(ETY:n perustamissopimuksen 128 artikla)

Tiivistelmä

1. Vaikka koulutuksen järjestäminen ja koulutuspolitiikka sinänsä eivät kuulu aloihin, jotka perustamissopimuksessa on määrätty yhteisön toimielinten toimivallan alaisiksi, koulutukseen ja oppisopimuskoulutukseen pääsyä ja osallistumista, erityisesti ammatillisen koulutuksen osalta, on säännelty yhteisön oikeudessa. Neuvoston erilaisista tätä alaa koskevista säädöksistä, määräyksistä ja ohjelmista ilmenee, että perustamissopimuksen 128 artiklassa mainittua yhteistä ammattikoulutuspolitiikkaa luodaan siis parhaillaan asteittain. Se on lisäksi välttämätön osa yhteisöjen toimintoja, joilla pyritään toteuttamaan muun muassa henkilöiden vapaa liikkuvuus, työvoiman liikkuvuus sekä työntekijöiden elintason parantaminen. Tästä seuraa, että ammatilliseen koulutukseen pääsyn edellytykset kuuluvat perustamissopimuksen soveltamisalaan.

2. Opintomaksun, kirjoittautumismaksun tai minervalin asettaminen muiden jäsenvaltioiden opiskelijoille ammatillisen opetuksen saamisen edellytykseksi on perustamissopimuksen 7 artiklassa kiellettyä kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää, jos vastaavaa maksua ei ole asetettu kotimaisille opiskelijoille.

3. Kaikenlainen koulutus, joka pätevöittää tiettyä ammattia tai työtä varten tai joka antaa erityisvalmiudet tällaisen ammatin harjoittamiseen tai tällaisen työn tekemiseen, on ammatillista koulutusta riippumatta oppilaiden tai opiskelijoiden iästä tai koulutustasosta; näin myös siinä tapauksessa, että koulutusohjelmaan kuuluu yleissivistävä osa. Näin ollen ammatillisen koulutuksen käsite kattaa taidekorkeakoulussa annettavan sarjakuvataideopetuksen.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Oikeusvarmuus

2. Verotus - Lainsäädännön yhdenmukaistaminen - Liikevaihtovero - Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä - Kuudennessa direktiivissä säädetyt vapautukset - Luottojen välitystoimia koskeva vapautus - Yksityisen oikeussubjektin oikeus vedota vastaavaan säännökseen tai määräykseen, jos direktiiviä ei ole pantu täytäntöön - Direktiivin täytäntöön panemiseksi vahvistetun määräajan jatkaminen - Vaikutukset

(Neuvoston direktiivien 77/388/ETY 13 artiklan B kohdan d alakohdan 1 alakohta ja 78/583/ETY 1 artikla)

Tiivistelmä

1. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo useaan kertaan korostanut, yhteisön lainsäädännön on oltava yksiselitteistä ja sen soveltamisen on oltava oikeussubjektien ennakoitavissa. Soveltamisalaltaan yleisen säädöksen voimaantulopäivän siirtäminen sen jälkeen, kun alun perin vahvistettu päivä on ohitettu, voi jo sinänsä olla tämän periaatteen vastaista.

2. Luoton välittäjä voi vedota direktiivin 77/388/ETY 13 artiklan B kohdan d alakohdan 1 alakohdan säännökseen luottojen välitystoimien vapauttamisesta liikevaihtoverosta 1.1.1978 ja 30.6.1978 välisenä aikana toteutettujen liiketoimien osalta, kun kyseistä direktiiviä ei ole pantu täytäntöön ja kun kyseinen luoton välittäjä ei ole vyöryttänyt veroa edelleen. Direktiivin 77/388/ETY täytäntöönpanon

määräajan pidentämisestä 1.1.1979 asti 26.6.1978 annetulla direktiivillä 78/583/ETY ei ole takautuvaa vaikutusta sellaisiin liiketoimiin, joita taloudelliset toimijat ovat suorittaneet ennen direktiivin voimaantuloa.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Velvollisuus esittää ennakkoratkaisupyyntö yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Välitoimimenettely - Ei velvollisuutta ennakkoratkaisupyynnön esittämiseen - Edellytykset - Mahdollisuus aloittaa pääasiaa koskeva oikeudenkäynti

(ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan kolmas kohta)

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Yhteisön säännöstö - Yhteisön oikeuteen liittymättömät tilanteet - Soveltumattomuus - Maahanpääsy- ja oleskeluoikeus - Työntekijä on työssä siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, eikä ole koskaan käyttänyt oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen - Kyseinen jäsenvaltio on kieltänyt maahanpääsyn ja oleskelun perheenjäseneltä, joka on kolmannen maan kansalainen - Hyväksyttävyys

(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 10 artikla)

Tiivistelmä

1. Perustamissopimuksen 177 artiklan kolmatta kohtaa on tulkittava siten, ettei kansallisen tuomioistuimen, jonka päätöksiin ei kansallisen lainsäädännön mukaan saa hakea muutosta, tarvitse saattaa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi 177 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua tulkintakysymystä, jos kysymys on tullut esille välitoimimenettelyssä eikä tehtävä päätös sido tuomioistuinta, jonka käsiteltäväksi pääasia myöhemmin saatetaan, sillä edellytyksellä, että kukin asianosainen voi aloittaa tai vaatia aloitettavaksi, myös toiseen tuomioistuinjärjestelmään kuuluvassa tuomioistuimessa, pääasiaa koskevan oikeudenkäynnin, jonka kuluessa summaarisessa menettelyssä väliaikaisesti ratkaistu yhteisön oikeuden kysymys voidaan tutkia uudelleen ja saattaa 177 artiklan nojalla ennakkoratkaisumenettelyssä tutkit-tavaksi.

2. Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevia perustamissopimuksen määräyksiä ja niiden täytäntöönpanemiseksi annettua säännöstöä ei voida soveltaa tilanteisiin, jotka eivät missään määrin liity yhteisön oikeudessa säänneltyihin tilanteisiin.

Edellä esitetystä seuraa, ettei yhteisön oikeudessa kielletä jäsenvaltiota epäämästä maahanpääsyä ja alueellaan oleskelua, alueellaan työssä olevan työntekijän, joka ei ole koskaan käyttänyt oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen yhteisön alueella, sellaiselta perheenjäseneltä, joka on mainittu työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 10 artiklassa, jos työntekijällä on tämän jäsenvaltion kansalaisuus ja perheenjäsenellä kolmannen maan kansalaisuus.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Vilja - Tavallisen vehnän denaturointipalkkio - Myöntäminen - Yhteiset säännöt - Kansallisten interventioelinten hallinnollinen toimivalta - Valvontatehtävä

(Komission asetukset (ETY) N:o 956/68, (ETY) N:o 2086/68 ja (ETY) N:o 1403/69)

2. Maatalous - Yhteinen markkinajärjestely - Vilja - Tavallisen vehnän denaturointipalkkio - Aiheettomasti maksettujen palkkioiden palauttaminen - Vanhentumisaika - Kansallisen oikeuden soveltaminen - Edellytykset

Tiivistelmä

$$1. Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn perustana olevien yleisten käsitteiden mukaisesti on tavallisen vehnän denaturoinnista annetuissa asetuksissa (ETY) N:o 956/68, (ETY) N:o 2086/68 ja (ETY) N:o 1403/69 säädettyjen denaturointipalkkioiden myöntämisessä noudatettava yhteisiä sääntöjä, joita sovelletaan yhdenmukaisesti koko yhteisössä. Kyseisen interventiojärjestelmän hallinnosta vastaavat kuitenkin kansalliset interventioelimet, joiden tehtävänä on suorittaa kaikki tarvittavat valvontatehtävät varmistaakseen, että denaturointipalkkioita myönnetään ainoastaan yhteisön säännöstössä määrätyin edellytyksin ja että kaikista taloudellisten toimijoiden tekemistä yhteisön oikeuden sääntöjen rikkomisista määrätään tarpeelliset seuraamukset.

2. Yhteisön oikeuden kehityksen nykyvaiheessa määräaika, jossa kansallisen interventioelimen on mahdollista vaatia edunsaajilta näille aiheettomasti maksettujen tavallisen vehnän denaturointipalkkioiden palauttamista, on vahvistettava sen jäsenvaltion kansallisen oikeuden mukaisesti, jonka alaisuuteen kyseisestä markkina-alasta vastaava inter-

ventioelin kuuluu. Yhteisön oikeus ei estä sellaisten kansalliseen oikeuteen mahdollisesti sisältyvien säännösten tai periaatteiden soveltamista, joilla on kyseisten palautusvaatimusten esittämisaikaa rajoittava vaikutus; tällöin edellytyksenä on kuitenkin, että asian ratkaisemisessa noudatetaan samoja sääntöjä, joita sovelletaan kansallisten hallintoelinten niillä aloilla suorittamiin vastaaviin valvontatehtäviin, jotka ovat kokonaisuudessaan niiden vastuulla.