21.

KZD saattoi pääasian oikeudenkäynnin yhteydessä asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi ja esitti sille seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Kuuluuko tutkittava asia – – direktiivin 2000/43/EY (tässä 3 artiklan 1 kohdan h alakohdan) soveltamisalaan? 2) Miten on ymmärrettävä direktiivin 2000/43 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan ilmaisu ’kohdellaan – – epäsuotuisammin’ ja direktiivin 2000/43 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan ilmaisu ’saattaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevat henkilöt erityisen epäedulliseen asemaan muihin henkilöihin nähden’? 2.1) Edellyttääkö epäsuotuisamman kohtelun luokittelu välittömäksi syrjinnäksi, että kohtelu on epäsuotuisampaa ja että se loukkaa välittömästi tai välillisesti laissa nimenomaisesti säädettyjä oikeuksia tai etuja, vai onko se ymmärrettävä ilmaisun laajemmassa merkityksessä kaikenlaiseksi sellaiseksi käyttäytymiseksi (suhtautumiseksi), joka on vähemmän edullista kuin käyttäytyminen toisessa vastaavanlaisessa tilanteessa? 2.2) Edellyttääkö erityisen epäedulliseen asemaan saattamisen luokittelu välilliseksi syrjinnäksi, että kohtelu loukkaa välittömästi tai välillisesti laissa nimenomaisesti säädettyjä oikeuksia tai etuja, vai onko se ymmärrettävä ilmaisun laajemmassa merkityksessä kaikenlaiseksi erityisen epäedulliseen asemaan saattamiseksi? 3) Kun otetaan huomioon toiseen kysymykseen annettava vastaus, jos luokittelu direktiivin 2000/43 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuksi välittömäksi tai välilliseksi syrjinnäksi edellyttää, että epäsuotuisampi kohtelu tai erityisen epäedulliseen asemaan saattaminen loukkaa välittömästi tai välillisesti laissa säädettyä oikeutta tai etua 3.1) vahvistetaanko Euroopan unionin perusoikeuskirjan 38 artiklan määräyksissä sekä direktiivin 2006/32/EY (johdanto-osan 29 perustelukappale, 1 artikla ja 13 artiklan 1 kohta), direktiivin 2003/54/EY (3 artiklan 5 kohta) ja direktiivin 2009/72/EY (3 artiklan 7 kohta) säännöksissä sähkön loppukäyttäjän sellainen oikeus tai etu, että hän voi säännöllisesti tarkastaa sähkömittarin lukemat, johon voidaan vedota kansallisessa tuomioistuimessa pääasian kaltaisen menettelyn yhteydessä ja 3.2) ovatko näiden määräysten ja säännösten kanssa yhteensopivia kansalliset säännökset ja/tai valtion energia- ja vesialan sääntelyviranomaisen toteuttama hallintokäytäntö, jonka mukaan sähkönjakeluyritys voi vapaasti sijoittaa sähkömittarinsa paikkoihin, joihin on vaikeaa tai mahdotonta päästä käsiksi, minkä vuoksi kuluttajat eivät voi itse säännöllisesti tarkastaa ja seurata sähkömittarien lukemia? 4) Kun otetaan huomioon toiseen kysymykseen annettava vastaus, jos luokittelu välittömäksi tai välilliseksi syrjinnäksi ei edellytä, että laissa säädettyä oikeutta tai etua loukataan välittömästi tai välillisesti, 4.1) ovatko direktiivin 2000/43 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan mukaan sallittuja sellaiset pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset kansalliset säännökset tai sellainen kyseessä olevan kaltainen kansallinen oikeuskäytäntö, jonka mukaan syrjinnäksi luokittelu edellyttää, että epäsuotuisampi kohtelu ja epäedulliseen asemaan saattaminen loukkaavat välittömästi tai välillisesti laissa säädettyjä oikeuksia tai etuja, ja 4.2) jos ne eivät ole sallittuja, onko kansallinen tuomioistuin velvollinen olemaan soveltamatta niitä ja soveltamaan niiden sijasta direktiivissä esitettyjä määritelmiä? 5) Miten on tulkittava direktiivin 2000/43 8 artiklan 1 kohtaa? 5.1) Edellytetäänkö siinä, että uhri esittää tosiseikat, joiden nojalla syntyy yksiselitteinen, kiistaton ja varma johtopäätös tai päätelmä välittömästä tai välillisestä syrjinnästä, vai riittääkö, että tosiseikat antavat aiheen olettaa tällaista syrjintää tapahtuneen? 5.2) Jos tosiseikkojen perusteella käy ilmi, että a) sähkömittarit on sijoitettu ainoastaan romanikaupunginosina tunnetuissa kahdessa kaupunginosassa kaduille sähköpylväisiin sellaiselle korkeudelle, josta kuluttajat eivät ylety omin silmin lukemaan mittarilukemia, tunnetuin poikkeuksin näiden kaupunginosien tietyissä osissa b) ja kaikissa muissa kaupunginosissa toiselle korkeudelle (enintään 1,7 m), josta mittarilukeman pystyy lukemaan omin silmin, yleensä käyttäjän asuntoon tai rakennuksen julkisivuun tai aitaan, siirtyykö todistustaakka vastaajalle? 5.3) Estääkö todistustaakan siirtymisen vastaajalle a) se, että romanikaupunginosina tunnetuissa kahdessa kaupunginosassa ei asu ainoastaan romaneja vaan myös muihin etnisiin ryhmiin kuuluvia ihmisiä, ja/tai b) vastaavasti se, kuinka suuri osa näiden kaupunginosien väestöstä tosiasiallisesti katsoo olevansa romaneja, ja/tai c) se, että sähkönjakeluyritys pitää syitä, joiden vuoksi sähkömittarit on sijoitettu näissä kaupunginosissa mainitulle seitsemän metrin korkeudelle, yleisesti tunnettuina? 6) Kun otetaan huomioon viidenteen kysymykseen annettava vastaus, 6.1) jos direktiivin 2000/43 8 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että on syytä olettaa syrjintää tapahtuneen, ja jos edellä mainitut tosiseikat aiheuttavat todistustaakan siirtymisen vastaajalle, minkälaista syrjintää näiden tosiseikkojen perusteella voidaan olettaa tapahtuneen – välitöntä syrjintää, välillistä syrjintää ja/tai häirintää 6.2) sallitaanko direktiivin 2000/43 säännöksissä välittömän syrjinnän ja/tai häirinnän oikeuttaminen sillä, että tarvittavien ja soveltuvien keinojen avulla noudatetaan laissa säädettyä tavoitetta 6.3) kun otetaan huomioon sähkönjakeluyrityksen korostamat laissa säädetyt tavoitteet, joita se noudattaa, voivatko ne oikeuttaa mainituissa kaupunginosissa sovelletun toimenpiteen tilanteessa, jossa а) toimenpidettä sovelletaan molemmissa kaupunginosissa kerääntyneiden maksamattomien laskujen ja käyttäjien useiden rikkomusten, jotka vaikuttavat sähkölaitteistojen turvallisuuteen, laatuun sekä jatkuvaan ja turvalliseen toimintaan tai vaarantavat sen, vuoksi ja toimenpidettä sovelletaan kollektiivisesti, riippumatta siitä, onko kyseinen käyttäjä maksanut sähkön jakelusta ja toimituksesta saamansa laskut vai ei, ja riippumatta siitä, onko todettu, että kyseinen käyttäjä on tehnyt jonkin rikkomuksen (käsitellyt sähkömittarin lukemia, tehnyt laittoman liitännän ja/tai käyttänyt laittomasti sähköä/muuttanut laittomasti sähkövirran suuntaa ilman, että sähkön kulutusta on laskettu ja että siitä on maksettu, tai käyttänyt verkkoa joillakin muilla tavoilla, jotka vaikuttavat sähkölaitteistojen turvallisuuteen, laatuun ja jatkuvaan ja turvalliseen toimintaan tai vaarantavat sen) b) kaikista vastaavista rikkomuksista vahvistetaan oikeussäännöissä ja jakelusopimuksen yleisissä ehdoissa (jäljempänä jakelusopimus) siviilioikeudellinen, hallinnollinen ja rikosoikeudellinen vastuu c) jakelusopimuksen yleisten ehtojen 27 kohdan 2 alakohdan lauseke – jonka mukaan jakeluyritys takaa mahdollisuuden sähkömittarin lukeman omin silmin tapahtuvaan tarkastukseen käyttäjän nimenomaisesta kirjallisesta pyynnöstä – ei anna käyttäjälle tosiasiallista mahdollisuutta tarkastaa omia mittarilukemiaan henkilökohtaisesti ja säännöllisesti d) on mahdollista sijoittaa käyttäjän nimenomaisesta kirjallisesta pyynnöstä käyttäjän asuntoon tarkastussähkömittari, josta hänen on maksettava maksu e) toimenpide on erityinen ja näkyvä merkki käyttäjän muodossa tai toisessa esiintyvästä epäasianmukaisuudesta, joka sähkönjakeluyrityksen väitteen mukaan on tämän toimenpiteen perusteena yleisesti tunnettujen syiden vuoksi f) on olemassa muita teknisiä välineitä ja toimenpiteitä sähkömittarien suojaamiseksi kajoamiselta g) sähkönjakeluyrityksen edustaja toteaa, että toisen kaupungin romanikaupunginosissa toteutettu vastaava toimenpide ei ole käytännössä kyennyt estämään sähkömittareihin kajoamista h) näihin kaupunginosiin asennetun sähkölaitteiston – muuntaja-aseman – turvaamiseksi ei oleteta tarvittavan sähkömittareita vastaavia toimenpiteitä?”