Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Ennakkoratkaisukysymykset Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi Perustamissopimuksen 177 artiklassa (josta on tullut EY 234 artikla) tarkoitetun kansallisen tuomioistuimen käsite Oberster Gerichtshof kuuluu käsitteen alaan silloin, kun sen käsiteltäväksi on saatettu asia erityisessä menettelyssä, jossa kyseisen tuomioistuimen tehtävänä on esittää tiettyä oikeutta koskeva abstrakti toteamus ilman, että kyse olisi yksittäisestä oikeusriidasta

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla (josta on tullut EY 234 artikla))

2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus Työntekijät Yhdenvertainen kohtelu Virkaikään perustuva urakehitys Aikaisempien työskentelykausien ottaminen huomioon työsopimussuhteessa olevien opettajien palkkausta määritettäessä Muiden jäsenvaltioiden vastaavissa laitoksissa suoritettuja työskentelykausia koskevat tiukemmat vaatimukset Peiteltyä syrjintää ei voida hyväksyä Työskentelykaudet otettava huomioon ilman ajallista rajoitusta

(EY:n perustamissopimuksen 48 artikla (josta on muutettuna tullut EY 39 artikla); neuvoston asetuksen N:o 1612/68 7 artiklan 1 ja 4 kohta)

Tiivistelmä

1. Harkittaessa, onko tietty ennakkoratkaisua pyytävä toimielin perustamissopimuksen 177 artiklassa (josta on tullut EY 234 artikla) tarkoitettu tuomioistuin, mikä on pelkästään yhteisön oikeuden perusteella ratkaistava kysymys, yhteisöjen tuomioistuin ottaa huomioon useita seikkoja, joita ovat muun muassa kyseisen toimielimen lakisääteisyys, pysyvyys, sen tuomiovallan pakottavuus, menettelyn kontradiktorisuus, toimiminen oikeussääntöjen soveltajana ja riippumattomuus.

Kun Oberster Gerichtshof harjoittaa sellaista tehtävää, josta on kyse erityisessä menettelyssä, jossa sen tehtävänä on esittää tiettyä oikeutta koskeva abstrakti toteamus ilman, että kyse olisi yksittäisestä oikeusriidasta, sitä on pidettävä perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitettuna tuomioistuimena. Vaikka Oberster Gerichtshof ei ratkaise riitoja, jotka koskevat konkreettista asiaa ja yksilöityjä ihmisiä; vaikka sen täytyy perustaa oikeudellinen arviointinsa hakijan esittämiin väitteisiin ilman muuta tutkimusta; vaikka sen päätös on luonteeltaan vahvistuspäätös ja vaikka oikeutta käydään kollektiivisesti, voidaan nimittäin katsoa, että menettelyn tarkoituksena on ratkaisun antaminen tuomiovaltaa käyttäen. Lopullinen päätös lisäksi sitoo asianosaisia, jotka eivät voi esittää uutta hakemusta saadakseen vahvistuspäätöksen, joka koskisi samaa tosiseikastoa ja jonka yhteydessä nostettaisiin esiin samoja oikeuskysymyksiä.

( ks. 24, 2930 ja 32 kohta sekä tuomiolauselman 1 kohta )

2. Perustamissopimuksen 48 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 39 artikla) ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella annetun asetuksen N:o 1612/68 7 artiklan 1 ja 4 kohdan kanssa ristiriidassa on sellainen kansallinen säännös, joka koskee aikaisempien työskentelykausien huomioonottamista määritettäessä julkisyhteisöön työsopimussuhteessa olevien opettajien ja assistenttien palkkausta, kun muissa jäsenvaltioissa täytettyjä työskentelykausia koskevat vaatimukset ovat tiukempia kuin ne, joita sovelletaan asianomaisen jäsenvaltion vastaavissa laitoksissa täytettyihin työskentelykausiin. Kyseinen säännös, joka koituu sellaisten siirtotyöläisten vahingoksi, jotka ovat suorittaneet osan työurastaan muissa jäsenvaltioissa, voi näin ollen loukata perustamissopimuksen 48 artiklassa ja asetuksen 7 artiklan 1 ja 4 kohdassa säädettyä syrjintäkiellon periaatetta.

Lisäksi silloin, kun jäsenvaltion on julkisyhteisöön työsopimussuhteessa olevien opettajien ja assistenttien palkkausta määrittäessään otettava huomioon sellaiset aikaisemmat työskentelykaudet, jotka on täytetty asianomaisen valtion omia laitoksia vastaavissa muiden jäsenvaltioiden laitoksissa, tällaiset työskentelykaudet on otettava huomioon ilman ajallista rajoitusta.

( ks. 44, 51 ja 56 kohta sekä tuomiolauselman 23 kohta )