Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Virheellinen menettely - Oikeudenkäynnin kohtuullista kestoa koskevan periaatteen loukkaaminen

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäinen kohta)

2 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Yhteisöjen tuomioistuin ei valvo selvitysaineiston arvioimista selvitysaineiston vääristämistä lukuun ottamatta

3 Oikeudenkäyntimenettely - Oikeudenkäynnin kesto ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa - Oikeudenkäynnin kohtuullinen kesto - Arviointiperusteet

4 Oikeudenkäyntimenettely - Oikeudenkäynnin kesto ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa - Oikeudenkäynnin kohtuullinen kesto - Kilpailusääntöjen rikkomista koskeva oikeusriita - Oikeudenkäynnin kohtuullista kestoa koskevan periaatteen loukkaamisen seuraukset

5 Oikeudenkäyntimenettely - Tuomiota ei ole annettava tietyssä ajassa suullisen käsittelyn päättämisen jälkeen

(Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 55 artiklan 1 kohta)

6 Oikeudenkäyntimenettely - Määräaika näytön esittämiseen - Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 48 artiklan 1 kohta - Soveltamisala

(Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 48 artiklan 1 kohta ja 66 artiklan 2 kohta)

7 Oikeudenkäyntimenettely - Kilpailusääntöjen rikkomista koskeva oikeusriita - Oikeus tutustua komission asiakirjavihkoon - Prosessinjohtotoimet - Asiakirjojen esittämispyyntö - Pyynnön esittävän asianosaisen velvollisuudet

(Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan 3 kohdan d alakohta ja 4 kohta)

8 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esitettyjen perusteiden ja väitteiden pelkkä toistaminen - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 112 artiklan 1 kohdan c alakohta)

9 Muutoksenhaku - Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta - Kohtuullisuussyihin perustuva uudelleenarviointi, jonka kohteena ovat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätelmät siitä, miten suuria sakkoja yrityksille on määrättävä - Uudelleenarviointi ei ole mahdollinen

10. Kilpailu - Sakkojen suuruuden määrääminen - Perusteet - Huomioon otettu liikevaihto - Kyseisen yrityksen kokonaisliikevaihto - Niistä tuotteista, joiden osalta kilpailusääntöjä on rikottu, saatu liikevaihto

(Neuvoston asetuksen N:o 17 15 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1 EY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan ja EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisestä kohdasta ilmenee, että muutoksenhaun yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta tutkia, onko ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tapahtunut oikeudenkäyntivirheitä, jotka ovat valittajan edun vastaisia, ja yhteisöjen tuomioistuimen on varmistettava, että yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita on noudatettu.

Näihin periaatteisiin kuuluu Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistettu jokaisen oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja erityisesti oikeus kohtuullisen ajan kuluessa käytävään oikeudenkäyntiin.

2 Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole muutoksenhaun yhteydessä toimivaltaa määrittää asian tosiseikastoa eikä lähtökohtaisesti myöskään arvioida sitä selvitystä, johon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asian tosiseikastoa määrittäessään tukeutunut. Silloin, kun tämä selvitys on saatu asianmukaisesti ja asian selvittämistä sekä todistustaakkaa koskevia menettelysääntöjä ja yleisiä oikeusperiaatteita on noudatettu, ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä on arvioida sille esitetyn selvityksen arvoa todisteina. Lukuun ottamatta sitä tapausta, että oikeudelle toimitettu aineisto on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, tämä arviointi ei näin ollen ole sellainen oikeuskysymys, että se sinänsä kuuluisi yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin.

3 Yhteisön tuomioistuinjärjestelmän rakenne huomioon ottaen on tietyiltä osin perusteltua, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella, jonka asiana on määrittää asian tosiseikasto ja tutkia oikeusriita aineellisesti, on käytettävissään riittävästi aikaa sellaisen asian selvittämiseen, joka edellyttää monimutkaisten tosiseikkojen perusteellista tarkastelua. Tämä tehtävä ei kuitenkaan vapauta nimenomaisesti tätä tehtävää varten perustettua yhteisön lainkäyttöelintä velvollisuudesta käsitellä vireille saatetut asiat kohtuullisessa ajassa.

Oikeudenkäynnin keston kohtuullisuutta on arvioitava jokaisen asian olosuhteiden perusteella niin, että huomioon otetaan erityisesti oikeusriidan merkitys asianosaiselle, asian monimutkaisuus sekä se, miten asian vireille saattanut asianosainen ja toimivaltainen viranomainen ovat toimineet.

4 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käydyn oikeudenkäynnin, joka koski kilpailusääntöjen rikkomista ja joka on kestänyt noin viisi ja puoli vuotta, on katsottava kestäneen kohtuuttoman kauan, vaikka huomion otetaan se, että kyseinen asia oli suhteellisen monimutkainen, jos on selvitetty, että

- oikeudenkäynti oli huomattavan merkityksellinen paitsi valittajalle itselleen - vaikkei oikeusriita suoraan uhannut sen taloudellista selviytymistä - ja sen kilpailijoille, myös kolmansille, kun otetaan huomioon niiden oikeussubjektien suuri määrä, joihin asia vaikuttaa, ja kyseessä olevat taloudelliset intressit,

- valittaja ei merkittävästi myötävaikuttanut siihen, että oikeudenkäynti kesti niin kauan,

- oikeudenkäynnin kestoa ei voida perustella niillä erityispiirteillä, jotka liittyvät erottamattomasti menettelyyn yhteisön lainkäyttöelimissä ja jotka johtuvat muun muassa oikeudenkäyntikieliä koskevista järjestelyistä, tai poikkeuksellisilla olosuhteilla eli esimerkiksi sillä, että asian käsittelyä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ei lykätty ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 77 ja 78 artiklan nojalla.

Jotta tällainen oikeudenkäyntivirhe korjattaisiin välittömästi ja tehokkaasti, on ensinnäkin perusteltua, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio kumotaan niiltä osin kuin siinä on vahvistettu yritykselle tietyn suuruinen sakko kilpailusääntöjen rikkomisesta, ja toiseksi on perusteltua, että yhteisöjen tuomioistuin vahvistaa sakon määrän sellaiseksi, että sakon määrässä otetaan huomioon valittajan oikeus saada rikkomisesta kohtuullinen hyvitys.

Kun mikään ei viittaa siihen, että oikeudenkäynnin kestolla olisi ollut vaikutuksia asian ratkaisun sisältöön, oikeudenkäyntivirhe ei kuitenkaan voi johtaa siihen, että valituksenalainen tuomio kumottaisiin kokonaisuudessaan.

5 Mitä tulee oikeudenkäynnin välittömyyttä koskevan periaatteen loukkaamiseen, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 55 artiklan 1 kohdassa tai missään muussakaan työjärjestyksen tai EY:n tuomioistuimen perussäännön määräyksessä ei määrätä, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen olisi annettava tuomionsa tietyn ajan kuluessa suullisen käsittelyn jälkeen.

6 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 48 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen voi tehdä vielä vastauskirjelmässään pyynnön lisänäytön hankkimiseksi kantansa tueksi. Asianosaisen on kuitenkin perusteltava se, miksi kyseiseen näyttöön ei ole vedottu aikaisemmin.

Tässä määräyksessä määrättyä preklusiivista määräaikaa ei sovelleta vastanäytön hankkimiseen ja näytön täydentämiseen vastapuolen vastineessaan esittämän vastanäytön vuoksi. Tämä määräys koskee nimittäin uuden näytön hankkimista, ja sitä on tulkittava yhdessä 66 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa määrätään nimenomaisesti, että vastanäytön esittäminen ja aiemmin esitetyn näytön täydentäminen on sallittua.

7 Niitä yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita, joita sovelletaan oikeuteen tutustua komission asiakirjavihkoon kilpailuasioissa, ei sellaisenaan sovelleta menettelyyn ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, vaan siihen sovelletaan EY:n tuomioistuimen perussääntöä ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestystä.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja 4 kohdan mukaan kukin asianosainen voi asian käsittelyn missä vaiheessa tahansa ehdottaa prosessinjohtotoimiin ryhtymistä ja muun muassa pyytää asiaan liittyvien asiakirjojen ja asiakirjojen otteiden esittämistä.

Jotta kuitenkin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voisi ratkaista, onko tiettyjen asiakirjojen esittäminen vastapuolelle tarpeen asian käsittelyn moitteettoman kulun kannalta, pyynnön esittävän asianosaisen on yksilöitävä pyydetyt asiakirjat ja esitettävä ainakin vähimmäismäärä selvitystä siitä, että asiakirjat ovat asian käsittelyn kannalta tarpeellisia.

8 Perustamissopimuksen 168 a artiklasta, EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklasta ja työjärjestyksen 112 artiklan 1 kohdan c alakohdasta seuraa, että valituksessa on ilmoitettava täsmällisesti sekä se, miltä kaikilta osin tuomion kumoamista vaaditaan, että ne oikeudelliset perusteet ja perustelut, joihin erityisesti halutaan vedota tämän vaatimuksen tueksi. Tätä edellytystä ei täytä valitus, jossa vain kerrataan tai toistetaan sanasta sanaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa jo esitetyt perusteet ja perustelut, sellaisetkin, joiden pohjana olevien tosiseikkojen osalta tämä tuomioistuin on tosiseikastoa määrittäessään nimenomaisesti omaksunut eri näkemyksen. Tällaisella valituksella pyritään nimittäin tosiasiassa ainoastaan siihen, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esitetty kanne tutkitaan uudelleen, mikä ei kuulu yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan.

9 Sen jälkeen kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on ratkaissut täyden tuomiovaltansa perusteella yhteisön oikeuden rikkomisesta yrityksille määrättyjen sakkojen suuruuden, yhteisöjen tuomioistuimen asiana ei ole korvata kohtuullisuussyistä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen harkintaa omallaan, kun se käsittelee oikeuskysymyksiä valituksen yhteydessä.

10 Huomioon otettaviin seikkoihin kilpailusääntöjen rikkomisen vakavuutta arvioitaessa voivat kuulua niiden tuotteiden määrä ja arvo, joiden osalta kilpailusääntöjä on rikottu, yrityksen koko ja taloudellinen valta ja siten se vaikutusvalta, jota yritys on voinut käyttää markkinoilla.

Näin ollen sakon suuruutta määrättäessä saadaan ottaa huomioon sekä yrityksen kokonaisliikevaihto, joka osoittaa yrityksen kokoa ja taloudellista valtaa, vaikka se olisikin likimääräinen ja epätäydellinen mittari, että liikevaihdon se osa, joka tulee niistä tuotteista, joiden osalta kilpailusääntöjä on rikottu, ja joka on näin ollen omiaan osoittamaan kilpailusääntöjen rikkomisen laajuutta. Vaikka yrityksen markkinaosuudet eivät voi olla ratkaiseva peruste sille päätelmälle, että yritys kuuluu vahvaan taloudelliseen kokonaisuuteen, ne ovat sitä vastoin merkityksellisiä sen määrittämisessä, millaista vaikutusvaltaa yritys on voinut käyttää markkinoilla.