Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Yhteisöjen tuomioistuimen ennalta antama lausunto - Lausunnon kohde - Toimivallan jako yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä

(EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 6 kohta)

2. Kansainväliset sopimukset - Yhteisöjen tuomioistuimen ennalta antama lausunto - Suunnitellun sopimuksen käsite

(EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 6 kohta)

3. Kansainväliset sopimukset - Yhteisön sopimukset - Jäsenvaltiosta riippuvaiset alueet, jotka eivät ole osa yhteisöä - Osallistuminen sopimuksiin - Kyseisen jäsenvaltion toimimisella alueen edustajana ei ole vaikutusta toimivallan jakoon yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä

(EY:n perustamissopimuksen 228 artikla)

4. Kansainväliset sopimukset - Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet - Kansainvälisten sopimusten tekemistä koskevilla kansallisilla oikeussäännöillä ei ole vaikutusta näihin toimivaltuuksiin

5. Kansainväliset sopimukset - Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet - Sillä, että sopimukseen liittyy jäsenvaltioiden rahoitusvelvollisuus, ei ole merkitystä

6. Yhteinen kauppapolitiikka - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden mukaan lukeminen

(EY:n perustamissopimuksen 113 artikla ja 232 artiklan 2 kohta; Euratomin perustamissopimus)

7. Yhteinen kauppapolitiikka - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden mukaan lukeminen - Rajat

(EY:n perustamissopimuksen 113 artikla ja 232 artiklan 1 kohta; EHTY:n perustamissopimuksen 71 artikla)

8. Kansainväliset sopimukset - Se, että yhteisö on tehnyt Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen liitetyt, maataloudesta sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyt sopimukset - Yhteisen kauppapolitiikan piiriin kuuluvat sopimukset - Oikeudellinen perusta

(EY:n perustamissopimuksen 43 ja 113 artikla)

9. Kansainväliset sopimukset - Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet - Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen liitetyn, kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen tekeminen - Yhteisen kauppapolitiikan piiriin kuuluva sopimus

(EY:n perustamissopimuksen 113 artikla)

10. Yhteinen kauppapolitiikka - Yhteisen kauppapolitiikan käsite - Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen liitetyssä palvelukaupan yleissopimuksessa (GATS) tarkoitetut palvelut - Yhteisen kauppapolitiikan ulkopuolelle jääminen, lukuun ottamatta rajat ylittävää palvelujen tarjoamista, johon ei liity henkilöiden liikkumista

(EY:n perustamissopimuksen 113 artikla)

11. Yhteinen kauppapolitiikka - Liikenne - Yhteisen kauppapolitiikan ulkopuolelle jääminen

(EY:n perustamissopimuksen 113 artikla)

12. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Oikeudellisen perustan valinta - Valintaperusteet - Toimielimen käytäntö - Merkityksettömyys suhteessa perustamissopimuksen määräyksiin

13. Yhteinen kauppapolitiikka - Yhteisen kauppapolitiikan käsite - Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen liitetty, teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus (TRIPS) - Yhteisen kauppapolitiikan ulkopuolelle jääminen, lukuun ottamatta määräyksiä, jotka koskevat kieltoa luovuttaa vapaaseen liikkeeseen tuoteväärennöksiä

(EY:n perustamissopimuksen 113 artikla)

14. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Liikenne - Yhteisön toimivalta - Yhteisön toimivalta ei ole yksinomainen, koska tätä alaa koskevat yhteisön sisäiset säännöt eivät vielä ole kattavia

15. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus - Yhteisön toimivalta - Yhteisön toimivalta ei ole yksinomainen, koska kolmansien maiden kansalaisten kohtelua koskevat yhteisön sisäiset säännöt eivät vielä ole kattavia

16. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Alat, joilla yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 100 a ja 235 artiklan nojalla - Yhteisön toimivalta - Toimivallan yksinomaisuus - Arviointiperusteet

(EY:n perustamissopimuksen 100 a ja 235 artikla)

17. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Immateriaalioikeuksien suojaaminen - Yhteisön toimivalta - Toimivalta ei ole yksinomainen, kun otetaan huomioon yhteisössä toteutetun kansallisten oikeussääntöjen yhdenmukaistamisen nykyinen vaihe

18. Kansainväliset sopimukset - Kansainvälisten sopimusten tekeminen - Yhteisön toimivalta - Toimivallan yksinomaisuus - Arviointiperusteet - Vaikeudet, joita aiheutuu sopimuksen hallinnoinnin osalta siitä, että yhteisö ja jäsenvaltiot osallistuvat hallinnointiin yhdessä - Merkityksettömyys

19. Kansainväliset sopimukset - Sopimus, joka kuuluu osittain yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan - Velvollisuus olla läheisessä yhteistyössä sopimusneuvottelujen, sopimuksen tekemisen ja sen täyttämisen osalta

Tiivistelmä

1. Yhteisöjen tuomioistuimen lausuntoa voidaan perustamissopimuksen 228 artiklan 6 kohdan nojalla pyytää erityisesti kysymyksistä, jotka koskevat yhteisön ja jäsenvaltioiden toimivallan jakoa tietyn sopimuksen tekemiseksi kolmansien maiden kanssa.

2. Yhteisöjen tuomioistuimelta voidaan perustamissopimuksen 228 artiklan 6 kohdan nojalla pyytää ratkaisua minä ajankohtana tahansa ennen kuin yhteisön suostumus sitoutua sopimukseen on lopullisesti ilmaistu. Niin kauan kuin tätä suostumusta ei ole annettu, sopimus on suunniteltu sopimus, vaikka se olisi jo allekirjoitettukin.

3. Jäsenvaltioista riippuvaiset alueet, joiden kansainvälisten suhteiden hoitamisesta kyseiset jäsenvaltiot vastaavat, ovat, siltä osin kuin ne eivät kuulu ETY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, suhteessa yhteisöön samassa asemassa kuin kolmannet maat. Näin ollen jäsenvaltioilla on oikeus osallistua tiettyyn kansainväliseen sopimukseen niistä riippuvaisten alueiden, joihin ei sovelleta yhteisön oikeutta, kansainvälisistä suhteista vastuullisina, eikä yhteisön jäsenvaltioina. Näiden jäsenvaltioiden erityisasema ei kuitenkaan voi vaikuttaa sen ongelman ratkaisemiseen, joka koskee toimivallan alojen rajaamista yhteisön sisällä.

4. Kansallisen oikeusjärjestyksen oi-keussäännöt eivät voi muuttaa jä-senvaltioiden ja yhteisön välistä kansainvälisen toimivallan jakoa, sellaisena kuin siitä perustamissopimuksessa määrätään, vaikka kyse olisi valtiosääntöoikeuteen kuuluvista kansallisista oikeussäännöistä.

5. Koska kysymyksessä on kansainvälinen järjestö, jolla on vain toiminnallinen budjetti eikä rahoitustoiminnan välineenä käytettävää budjettia, se seikka, että jäsenvaltiot ottavat vastatakseen osasta Maailman kauppajärjestön kuluja, ei voi yksin oikeuttaa jäsenvaltioiden osallistumista sopimuksen tekemiseen.

6. Koska EY:n perustamissopimuksen 232 artiklan 2 kohdassa määrätään, että tällä perustamissopimuksella ei poiketa Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräyksistä, ja koska Euratomin perustamissopimus ei sisällä määräyksiä ulkomaankaupasta, mikään ei estä EY:n perustamissopimuksen 113 artiklan nojalla tehtyjen sopimusten ulottamista Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita koskevaan kansainväliseen kauppaan.

7. Kun EHTY:n perustamissopimuksen - jota EY:n perustamissopimuksella ei sen 232 artiklan 1 kohdan mukaan ole tarkoitus muuttaa - 71 artiklassa määrätään, että tämän sopimuksen so-veltamisella ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa kauppapolitiikassa, tällä määräyksellä on voitu tarkoittaa vain nimenomaisesti hiili- ja terästuotteita. Näin ollen yhteisö on EY:n perustamissopimuksen 113 artiklan nojalla yksin toimivaltainen tekemään ulkosuhteita koskevan yleisen sopimuksen, toisin sanoen sopimuksen, joka kattaa kaikenlaiset tava-ralajit, vaikka niihin kuuluisi

EHTY:n tuotteita. On poissuljettua, että EHTY:n perustamissopimuksen 71 artikla voisi tehdä ETY:n perustamissopimuksen 113 ja 114 artiklan tehottomaksi ja vaikuttaa toimivaltaan, joka yhteisölle on annettu yhteisen kauppapolitiikan alaan kuuluvien kansainvälisten sopimusten neuvottelemista ja tekemistä varten.

8. Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen liitetty maataloudesta tehty sopimus, jolla pyritään luomaan maailmanlaajuisella tasolla tasapuolinen ja markkinatalouteen perustuva maatalouskauppajärjestelmä, ja samaan perustamissopimukseen liitetty terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehty sopimus, jolla pyritään luomaan monenkeskiset, sääntöjen ja periaatteiden muodostamat puitteet terveys- ja kasvinsuojelutoimien käyttöön ottamiselle, kehittämiselle ja täytäntöönpanolle niiden kauppaan kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, on voitu tehdä pelkästään EY:n perustamissopimuksen 113 artiklan nojalla, vaikka kyseisistä sopimuksista aiheutuvien sitoumusten täyttämiseksi tarpeelliset täytäntöönpanotoimenpiteet toteutettaisiin EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan nojalla.

9. Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen liitettyä, kaupan teknisiä esteitä koskevaa sopimusta on pidettävä yhteiseen kauppapolitiikkaan kuuluvana, koska sopimuksen määräysten tarkoituksena on yksinkertaisesti estää se, että tekniset määräykset ja standardit sekä teknisten määräysten ja standardien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt aiheuttavat tarpeettomia esteitä kansainväliselle kaupalle. Näin ollen yhteisö on toimivaltainen tekemään yksin tämän sopimuksen, vaikka voimassa olevan yhteisön oikeuden perusteella jäsenvaltiolla onkin edelleen tätä alaa koskevia toimivaltuuksia.

10. Kansainvälisen kaupan kehitys - jota ilmentävät Maailman kauppajärjestön perustamissopimus (WTO) ja sen liitteet eli erityisesti palvelukaupasta tehty sopimus, jotka ovat olleet sekä tavaroita että palveluja koskevien yhteisneuvottelujen kohteena - huomioon ottaen perustamissopimuksessa tarkoitettu yhteisen kauppapolitiikan avoimuus on esteenä sille, että palvelut jätettäisiin automaattisesti kokonaisuudessaan 113 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle.

Sellaisessa rajat ylittävässä palvelujen tarjonnassa, johon ei liity henkilöiden liikkumista, palvelun tarjoaa määrättyyn maahan sijoittautunut palvelujen tarjoaja toisessa maassa asuvalle palvelujen vastaanottajalle. Palvelujen tarjoaja ei siirry palvelujen vastaanottajan maahan eikä myöskään palvelujen vastaanottaja siirry palvelujen tarjoajan maahan. Tämä tilanne ei siis eroa tavaroiden kaupasta, joka ilman muuta kuuluu perustamissopimuksessa tarkoitettuun yhteiseen kauppapolitiikkaan. Ei siis ole mitään erityistä syytä, joka estäisi tämänkaltaisen palvelujen tarjoamisen kuulumisen yhteisen kauppapolitiikan käsitteeseen.

Sama ei koske seuraavaa kolmea muuta GATS-sopimuksessa tarkoitettua palvelujen tarjoamisen muotoa:

- ulkomaalaisille suunnatut palvelut, joihin sisältyy palvelujen vastaanottajan siirtyminen sen WTO:n jäsenen alueelle, johon palvelujen tarjoaja on sijoittautunut

- kaupallinen läsnäolo, toisin sanoen tytäryhtiön tai sivuliikkeen sijainti sen WTO:n jäsenen alueella, jossa palvelua on määrä tarjota

- WTO:n jäsenten sellaisten luonnollisten henkilöiden läsnäolo, joiden välityksellä jonkin jäsenen palvelujen tarjoaja tarjoaa palveluja jonkin muun jäsenen alueella.

Luonnollisten henkilöiden osalta EY:n perustamissopimuksen 3 artiklasta - jossa tehdään ero b alakohdan "yhteisen kauppapolitiikan" ja d alakohdan "henki-löiden tuloa sisämarkkinoille ja liikkumista siellä koskevien toimenpiteiden" välillä - ilmenee, että sen, miten kolmansien maiden kansalaisia kohdellaan jäsenvaltioiden ulkorajan ylittämisen osalta, ei voida katsoa kuuluvan yhteiseen kauppapolitiikkaan. Yleisemmin ottaen se, että perustamissopimuksessa on erityisiä lukuja, jotka koskevat henkilöiden, sekä luonnollisten että oikeushenkilöiden, vapaata liikkuvuutta, on osoituksena siitä, että nämä asiat eivät kuulu yleiseen kauppapolitiikkaan.

Tästä seuraa, että yhteinen kauppapolitiikka ei kata niitä palvelujen tarjoamisen muotoja, joita GATS-sopimuksessa kutsutaan "ulkomaalaisille suunnatuiksi palveluiksi", "kaupalliseksi läsnäoloksi" ja "luonnollisten henkilöiden läsnäoloksi".

11. Liikennettä koskevista erityispalveluista määrätään perustamissopimuksen erityisessä osastossa eli erillään yhteistä kauppapolitiikkaa koskevasta VII osastosta, minkä vuoksi liikennettä koskevat kansainväliset sopimukset eivät kuulu perustamissopimuksen 113 artiklan soveltamisalaan, vaikka tiettyihin neuvoston ja komission 113 artiklan nojalla toteuttamiin kauppasulkutoimiin onkin liittynyt liikennepalvelujen keskeyttäminen. Ensisijaisesti vienti- ja tuontitavaroita koskeva kauppasulku ei olisi voinut tehota, jos samanaikaisesti ei olisi päätetty liikennepalvelujen keskeyttämisestä, jolla täydennetään välttämättömällä tavalla päätoimenpidettä.

12. Pelkkä neuvoston käytäntö ei voi olla perusteena perustamissopimuksen määräyksistä poikkeami-selle eikä tämän vuoksi voi luoda ennakkotapausta, joka sitoisi yhteisön toimielimiä määritettäessä toimielinten toimen asianmukaista oikeudellista perustaa.

13. Siltä osin kuin teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) luku, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanokeinoja, sisältää erityismääräyksiä, jotka koskevat toimenpiteitä rajalla, tälle luvulle on vastineensa tuoteväärennösten luovutuksen vapaaseen liikkeeseen kieltävistä toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen N:o 3842/86 säännöksissä. Koska yhteisön toimielimet voivat itsenäisesti toteuttaa tämän tyyppisiä toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen 113 artiklan perusteella, yhteisölle yksin kuuluu tätä koskevien kansainvälisten sopimusten tekeminen.

TRIPS-sopimuksen muiden kuin niiden määräysten osalta, jotka koskevat kieltoa luovuttaa tuoteväärennöksiä vapaaseen liikkeeseen, henkisen omaisuuden ja tavarakaupan välinen yhteys - eli se, että immateriaalioikeuksien haltijat voivat kieltää tietyt kauppaan vaikuttavat toimet - ei riitä perusteeksi immateriaalioikeuksien kuulumiselle 113 artiklan soveltamisalaan.

Tosin yhteisö käyttää kansallisen lainsäädännön tasolla toimivaltaa henkisen omaisuuden alalla kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi 100 ja 100 a artiklan mukaisesti, ja se voi 235 artiklan perusteella antaa uusia oikeuksia, jotka menevät kansallisten oikeuksien edelle. Näitä säännöksiä annettaessa äänestyssäännöt tai eri menettelytapasäännöt eroavat kuitenkin 113 artiklan yhteydessä sovellettavista säännöistä. Jos yhteisölle myönnettäisiin yksinomainen toimivalta tehdä sopimuksia kolmansien maiden kanssa henkisen omaisuuden suojan yhdenmukaistamiseksi ja samanaikaisesti yhdenmukaistamisen toteuttamiseksi yhteisötasolla, yhteisön toimielimet voisivat välttää ne velvoitteet, jotka niille on yhteisön sisäisesti asetettu äänestysmenettelyn ja äänestystavan osalta. Tällaista tulkintaa ei siksi voida hyväksyä.

Tätä johtopäätöstä ei voida muuttaa vetoamalla toimielinten käytäntöön sisällyttää kauppasopimuksiin henkistä omaisuutta koskevia liitännäismääräyksiä tai toteuttaa kauppapolitiikkaan kuuluvia itsenäisiä toimenpiteitä yhteisön intressien puolustamiseksi henkisen omaisuuden alalla; tällaisia toimenpiteitä ovat menettelyjen vireille saattaminen uuden kauppapoliittisen instrumentin nojalla sekä yleisen tullietuuskohtelun lykkääminen.

14. Edes liikenteen alalla yhteisön yksinomainen ulkoinen toimivalta ei sinänsä johdu yhteisön toimivallasta antaa sääntöjä yhteisön sisäisesti. Jäsenvaltiot - toimivatpa ne yksin tai yhdessä - menettävät oikeutensa sopia velvoitteista kolmansien maiden suhteen ainoastaan sitä mukaa kuin yhteisiä sääntöjä, joihin nämä velvoitteet voivat vaikuttaa, otetaan käyttöön. Vain siltä osin kuin sisäisesti otetaan käyttöön yhteisiä sääntöjä, yhteisön ulkoinen toimivalta tulee yksinomaiseksi. Kuitenkaan kaikista liikennettä koskevista kysymyksistä ei ole vielä annettu yhteisiä sääntöjä, minkä vuoksi jäsenvaltiot eivät ole menettäneet täysin toimivaltaansa tehdä tätä alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia.

Vaikka katsottaisiin, että tämän toimivallan käytön vuoksi palveluvirrat voivat vääristyä ja sisämarkkinoiden yhtenäisyydelle voi aiheutua vahinkoa, mikään perustamissopimuksessa ei estä toimielimiä järjestämästä antamissaan yhteisissä säännöissä yhteisiä toimia suhteessa kolmansiin maihin tai määräämästä jäsenvaltioiden määrätynlaisesta käyttäytymisestä ulkosuhteissa.

15. Sijoittautumisoikeutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevat perustamissopimuksen luvut eivät sisällä määräystä, jossa yhteisön toimivalta nimenomaisesti ulotettaisiin kansainvälisoikeudellisiin suhteisiin. Näiden lukujen ainoana tavoitteena on taata sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus jäsenvaltioiden kansalaisille. Ne eivät sisällä määräyksiä kolmansien maiden kansalaisten ensisijaisesta sijoittautumisesta eikä heidän ryhtymisestään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. Näistä luvuista ei siis voida johtaa sitä, että yhteisöllä olisi yksinomainen toimivalta tehdä kolmansien maiden kanssa sopimus, jonka tarkoituksena on vapauttaa ensisijainen sijoittautuminen ja pääsy muille palvelumarkkinoille kuin niille, jotka ovat GATS-sopimuksessa tarkoitetuin tavoin rajat ylittävien palvelujen tarjoamisen kohteena ja jotka kuuluvat 113 artiklan soveltamisalaan.

Sisämarkkinoiden yhtenäisyyden turvaaminen ei voi myöskään olla perusteena yhteisön yksinomaiselle toimivallalle. Jäsenvaltioiden kansalaisia koskeva sijoittautumisvapauden tai palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttaminen ei ole erottamattomasti sidoksissa kolmansien maiden kansalaisille varattuun kohteluun yhteisössä tai yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten kohteluun kolmansissa maissa.

Siitä, että sijoittautumisoikeutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevissa luvuissa ainoa nimenomaisesti mainittu tavoite on näiden vapauksien toteuttaminen yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten hyväksi, ei tosin johdu, että yhteisön toimielimiä kiellettäisiin käyttämästä niille tässä yhteydessä myönnettyjä toimivaltuuksia päättää kolmansien maiden kansalaisten kohtelusta. Lisäksi jos yhteisö on sisällyttänyt sisäisiin lainsäädäntötoimiinsa kolmansien maiden kansalaisten kohtelua koskevia lausekkeita tai on antanut toimielimilleen nimenomaisesti valtuudet neuvotella kolmansien maiden kanssa, sillä on yksinomainen ulkoinen toimivalta näiden toimien kattamalla alalla. Tämä pätee joka tapauksessa - myös nimenomaisen lausekkeen puuttuessa - silloin, kun yhteisö on täydellisesti yhdenmukaistanut säännöt, jotka koskevat itsenäiseen ammattiin ryhtymistä.

Koska tilanne ei kuitenkaan ole tällainen kaikilla palvelun aloilla, toimivalta GATS-sopimuksen tekemiseen kuuluu yhdessä yhteisölle ja jäsenvaltioille.

16. On riidatonta, että kun perustamissopimuksen 100 a artiklassa annettua yhdenmukaistamistoimivaltaa on käytetty, näin toteutetut yhdenmukaistamistoimet voivat rajoittaa jäsenvaltioiden vapautta neuvotella kolmansien maiden kanssa tai jopa poistaa sen. On kuitenkin poissuljettua, että sisäinen yhdenmukaistamistoimivalta, jota ei ole käytetty tietyllä alalla, voisi sellaisenaan luoda perustan yhteisön yksinomaiselle ulkoiselle toimivallalle tällä alalla.

Sama koskee perustamissopimuksen 235 artiklaa, jonka perusteella yhteisöllä on mahdollisuus kor-jata sille nimenomaisesti tai imp-lisiittisesti annetun toimivallan puutteet tavoitteidensa toteutta-miseksi; tämä artikla ei sellaisenaan luo yhteisölle yksinomaista toimivaltaa kansainvälisellä tasolla.

17. Henkisen omaisuuden osalta tie-tyillä teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS) so-veltamisalaan kuuluvilla aloilla yhdenmukaistaminen on toteutettu yhteisössä vain osittain ja muilla aloilla yhdenmukaistamisesta ei ole säädetty lainkaan. Niiden toi-menpiteiden osalta, jotka toteutetaan teollis- ja tekijänoikeuksien tehokkaan suojan takaamiseksi, yhteisöllä on toimivalta yhdenmukaistaa kansallisia sääntöjä, mutta yhteisön toimielimet eivät ole tä-hän mennessä juurikaan käyttäneet toimivaltuuksiaan tällä alalla.

Tästä seuraa, että yhteisöllä ja sen jäsenvaltioilla on jaettu toimivalta TRIPS-sopimuksen tekemiseksi.

18. Kun kansainvälinen sopimus kuu-luu osittain yhteisön toimivaltaan ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, tarve säilyttää yhtenäisyys yhteisön kansainvälisen edustamisen osalta edellyttää tii-vistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimielinten välillä se-kä sopimusneuvottelujen ja sopimuksen tekemisen yhteydessä että sopimussitoumusten täyttämisen yhteydessä.

Tämä yhteistyövelvollisuus on Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liitteinä olevien kaltaisten sopimusten kyseessä ollessa erityisen merkittävä sen vuoksi, että näiden sopimusten välillä on erottamaton yhteys ja että niiden osalta on toteutettu riitojenratkaisujärjestelmä, johon kuuluu ristikkäisten vastatoimien mekanismi.