Asia C-160/03

Espanjan kuningaskunta

vastaan

Eurojust

EY 230 artiklaan perustuva kumoamiskanne – Kanne, jonka jäsenvaltio on nostanut avoimia toimia koskevista ilmoituksista, joilla Eurojust haki väliaikaisia toimihenkilöitä – Yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan puuttuminen – Tutkimatta jättäminen

Julkisasiamies M. Poiares Maduron ratkaisuehdotus 16.12.2004

Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 15.3.2005

Tuomion tiivistelmä

1. Oikeudenkäyntimenettely – Kanteen oikeudellinen perusta – Kanteen oikeudellisen perustan valitsemisen kuuluminen kantajalle eikä yhteisöjen tuomioistuimelle – Se, että tutkittavaksi ottamista arvioidaan kantajan tekemän valinnan perusteella

2. Kumoamiskanne – Kannekelpoiset toimet – Kanne, jonka jäsenvaltio on nostanut avoimia toimia koskevasta ilmoituksesta, jolla Eurojust haki väliaikaisia toimihenkilöitä – Käsitteen ulkopuolelle jääminen – Tuomioistuimen harjoittamaa valvontaa koskeva vaatimus – Tuomioistuinvalvonnan muodot

(EY 230 artikla; EU 35 artikla, EU 41 artikla, EU 46 b artikla; yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 40 ja 56 artikla; virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 91 artikla; neuvoston päätöksen 2002/187 30 artikla)

1. Oikeudenkäynnin yhteydessä juuri kantajan tehtävä on valita kanteensa oikeudellinen perusta, eikä yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä ole itse valita asianmukaisinta oikeudellista perustaa. Tästä seuraa, että kun kantaja perustaa kanteensa tiettyyn määräykseen mutta jättää kuitenkin yhteisöjen tuomioistuimen harkittavaksi, mikä kyseisen tuomioistuimen mukaan on asianmukaisin perusta kanteen tutkimiselle, kanteen tutkittavaksi ottamista on tarkasteltava juuri tämän määräyksen valossa.

(ks. 35 kohta)

2. Avoimia toimia koskevasta ilmoituksesta, jolla Eurojust haki väliaikaisia toimihenkilöitä, ei voida nostaa kumoamiskannetta EY 230 artiklan nojalla. Tällaisia ilmoituksia ei nimittäin mainita niiden toimien luettelossa, joiden laillisuuden yhteisöjen tuomioistuin voi kyseisen artiklan nojalla tutkia. Sitä paitsi EU 41 artiklassa ei määrätä, että EY 230 artiklaa sovellettaisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa oleviin määräyksiin poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa, vaan yhteisöjen tuomioistuimen tällä alalla olevaa toimivaltaa täsmennetään EU 35 artiklassa, johon EU 46 artiklan b alakohdassa viitataan.

Tällaista avoimia toimia koskevaa ilmoitusta ei kuitenkaan ole jätetty kaiken tuomioistuinvalvonnan ulkopuolelle, sillä kuten Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi tehdyn päätöksen 2002/187 30 artiklasta ilmenee, Eurojustin henkilöstön jäseniin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja määräyksiä. Tästä seuraa, että niillä, joita asia pääasiallisesti koskee, eli avoimia toimia koskevassa ilmoituksessa mainittujen eri toimien hakijoilla on oikeus saada asiansa käsitellyksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 91 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttyessä. Jos tällainen kanne nostetaan, jäsenvaltioilla olisi oikeus olla väliintulijoina asiassa yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan mukaisesti, ja jäsenvaltiot tarvittaessa voisivat, kuten kyseisen perussäännön 56 artiklan toisesta ja kolmannesta kohdasta ilmenee, hakea muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioon.

(ks. 36–38 ja 40–43 kohta)

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (suuri jaosto)

15 päivänä maaliskuuta 2005 ( )

EY 230 artiklaan perustuva kumoamiskanne – Kanne, jonka jäsenvaltio on nostanut avoimia toimia koskevista ilmoituksista, joilla Eurojust haki väliaikaisia toimihenkilöitä – Yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan puuttuminen – Tutkimatta jättäminen

Asiassa C‑160/03,

jossa on kyse EY 230 artiklaan perustuvasta kumoamiskanteesta, joka on nostettu 8.4.2003,

Espanjan kuningaskunta, asiamiehenään L. Fraguas Gadea, prosessiosoite Luxemburgissa,

kantajana,

jota tukee

Suomen tasavalta, asiamiehenään T. Pynnä, prosessiosoite Luxemburgissa,

väliintulijana,

vastaan

Eurojust, asiamiehinään abogado J. Rivas de Andrés ja solicitor D. O'Keeffe,

vastaajana,

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (suuri jaosto),

toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaostojen puheenjohtajat P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas (esittelevä tuomari) ja A. Borg Barthet sekä tuomarit R. Schintgen, N. Colneric, S. von Bahr, J. N. Cunha Rodrigues, E. Juhász, G. Arestis, M. Ilešič ja J. Malenovský,

julkisasiamies: M. Poiares Maduro,

kirjaaja: apulaiskirjaaja H. von Holstein,

ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 6.10.2004 pidetyssä suullisessa istunnossa esitetyn,

kuultuaan julkisasiamiehen 16.12.2004 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,

on antanut seuraavan

tuomion

1 Espanjan kuningaskunta vaatii kanteellaan yhteisöjen tuomioistuinta kumoamaan niissä Eurojustin julkaisemissa seitsemässä avoimia toimia koskevassa ilmoituksessa, joilla haetaan väliaikaisia toimihenkilöitä (jäljempänä kanteen kohteena olevat avoimia toimia koskevat ilmoitukset), olevan kohdan, joka liittyy asiakirjoihin, jotka hakemuksensa jollain muulla kielellä kuin englanniksi jättävien henkilöiden on toimitettava englanniksi, sekä kussakin avoimia toimia koskevassa ilmoituksessa olevat kohdat, jotka liittyvät hakijoiden kielitaitoa koskeviin vaatimuksiin.

Asiaa koskevat oikeussäännöt

2 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto sisältää määräyksiä poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa, nimittäin EU 29–EU 42 artiklan.

3 EU 31 artiklassa kuvaillaan rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevan yhteisen toiminnan tavoitteet.

4 EU 34 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Neuvosto toteuttaa toimenpiteitä ja edistää tämän osaston määräysten mukaisesti aiheellisin muodoin ja menettelyin yhteistyötä unionin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tätä varten neuvosto voi jäsenvaltion tai komission aloitteesta yksimielisesti:

– –

c) tehdä muita tämän osaston tavoitteiden mukaisia päätöksiä, jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä lukuun ottamatta. Nämä päätökset ovat velvoittavia, mutta niillä ei ole välitöntä oikeusvaikutusta; neuvosto toteuttaa määräenemmistöllä kyseisten päätösten täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet unionin tasolla;

– – .”

5 EU 35 artikla koskee yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltuuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräysten yhteydessä. Kyseisen artiklan 6 ja 7 kohdassa määrätään seuraavaa:

”6. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta tutkia puitepäätöksen ja päätöksen laillisuus jäsenvaltion tai komission kanteesta, jonka perusteena on toimivallan puuttuminen, olennaisen menettelymääräyksen rikkominen, tämän sopimuksen tai sen soveltamista koskevan oikeussäännön rikkominen tai harkintavallan väärinkäyttö. Tässä kohdassa tarkoitetut menettelyt on aloitettava kahden kuukauden kuluessa säädöksen julkaisemisesta.

7. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti annettujen säädösten tulkintaa tai soveltamista koskevat jäsenvaltioiden väliset riidat, jos riitaa ei voida sopia neuvostossa kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvoston jäsen on saattanut asian neuvoston käsiteltäväksi. Yhteisöjen tuomioistuimella on myös toimivalta ratkaista 34 artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla tehtyjen yleissopimusten tulkintaa tai soveltamista koskevat jäsenvaltioiden ja komission väliset riidat.”

6 EU 41 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189, 190, 195, 196–199, 203 ja 204 artiklaa, 205 artiklan 3 kohtaa, 206–209, 213–219, 255 ja 290 artiklaa sovelletaan tässä osastossa tarkoitettuihin aloihin liittyviin määräyksiin.”

7 EU 46 artiklassa, joka kuuluu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen loppumääräyksiin, määrätään seuraavaa:

”Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan hiili‑ ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaa ja tämän toimivallan käyttämistä, sovelletaan ainoastaan tämän sopimuksen seuraaviin määräyksiin:

– –

b) VI osaston määräykset 35 artiklassa määrätyin edellytyksin;

– – .”

8 EY 12 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään seuraavaa:

”Kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä tämän sopimuksen soveltamisalalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen erityismääräysten soveltamista.”

9 EY 230 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään seuraavaa:

”Yhteisön tuomioistuin tutkii Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä antamien säädösten sekä neuvoston, komission ja EKP:n säädösten laillisuuden, suosituksia ja lausuntoja lukuun ottamatta, samoin kuin Euroopan parlamentin sellaisten säädösten laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin.”

10 EY 236 artiklassa määrätään, että ”yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista yhteisön ja sen henkilöstön väliset riidat henkilöstösäännöissä määrätyin tai palvelussuhteen ehdoista johtuvin rajoituksin ja edellytyksin”.

11 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista sääntelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetun neuvoston asetuksen N:o 1 (EYVL 1958, 17, s. 385), sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EYVL 1994, C 241, s. 21 ja EYVL 1995, L 1, s. 1), 1 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Unionin toimielinten viralliset ja työkielet ovat englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kieli.”

12 Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/187/YOS (EYVL L 63, s. 1; jäljempänä päätös) perustuu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja erityisesti EU 31 artiklaan ja EU 34 artiklan 2 kohdan c alakohtaan. Päätöksen 1 artiklassa säädetään, että Eurojust on unionin elin ja että se on oikeushenkilö.

13 Kyseisen päätöksen 2 artiklan mukaan Eurojustiin kuuluu yksi kunkin jäsenvaltion oman oikeusjärjestelmänsä mukaisesti lähettämä kansallinen jäsen, joka on syyttäjä, tuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi.

14 Tämän saman päätöksen 3 artiklassa säädetyn mukaisesti Eurojustin tavoitteena on edistää ja parantaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kyseisissä valtioissa suorittamien tutkinta‑ ja syytetoimien koordinointia, parantaa yhteistyötä näiden viranomaisten välillä erityisesti helpottamalla kansainvälisten oikeusapupyyntöjen täyttämistä ja luovuttamispyyntöjen täytäntöönpanoa ja tukea näitä viranomaisia näiden tutkinta‑ ja syytetoimien tehostamiseksi. Tilanteen mukaan Eurojust voi myös avustaa tutkinta‑ ja syytetoimissa, jotka koskevat yhtä jäsenvaltiota ja kolmatta valtiota tai yhtä jäsenvaltiota ja yhteisöä.

15 Päätöksen 30 artiklassa, jonka otsikkona on ”Henkilöstö”, säädetään seuraavaa:

”1. Eurojustin henkilöstön jäseniin sovelletaan erityisesti heidän palvelukseen ottamisensa ja asemansa osalta Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja määräyksiä.

2. Eurojustin henkilöstö otetaan palvelukseen 1 kohdassa tarkoitettujen asetusten ja määräysten mukaisesti ottaen huomioon kaikki asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 – – vahvistetut Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaiset vaatimukset maantieteellinen jakautuminen mukaan luettuna. – –

3. Henkilöstö suorittaa tehtävänsä kollegion alaisuudessa Eurojustin tavoitteiden ja toimeksiannon mukaisesti – – .”

16 Kyseisen päätöksen 31 artiklassa, jonka otsikkona on ”Tulkkaus‑ ja käännösapu”, säädetään seuraavaa:

”1. Unionin toimielinten virallista kieliä koskevaa järjestelyä sovelletaan Eurojustin toimintaan [espanjankielisessä tekstissä säädetään seuraavaa: ’El régimen lingüístico de las instituciones de la Comunidad Europea será aplicable a Eurojust’].

2. Jäljempänä 32 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu vuosikertomus neuvostolle laaditaan unionin toimielinten virallisilla kielillä.”

17 Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen (jäljempänä palvelussuhteen ehdot) 12–15 artikla koskevat muuhun henkilöstöön kuuluvien palvelukseenoton edellytyksiä. Palvelussuhteen ehtojen 12 artiklassa säädetään seuraavaa:

”1. Otettaessa palvelukseen väliaikaisia toimihenkilöitä on tarkoitus varmistaa, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.

– –

2. Väliaikaiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:

– –

e) jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä yhteisön kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa yhteisön kielessä.”

18 Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänä henkilöstösäännöt) 91 artiklassa, jota sovelletaan väliaikaisiin toimihenkilöihin palvelussuhteen ehtojen 73 artiklan nojalla – kyseisessä 73 artiklassa viitataan henkilöstösääntöjen VII osaston säännöksiin, jotka koskevat muutoksenhakua –, täsmennetään virkamiesten yhteisöjen tuomioistuimessa nostamien kanteiden tutkittavaksi ottamisen edellytykset. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämä oikeussuojakeino on avoimissa kilpailuissa hakijoina olevien tai valintamenettelyihin osallistuneiden käytettävissä siitä riippumatta, ovatko he yhteisön toimihenkilöitä vai eivät (ks. vastaavasti asia 23/64, Vandevyvere v. parlamentti, tuomio 31.3.1965, Kok. 1965, s. 205, 214).

19 Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 13.2.2003 kanteen kohteena olevat avoimia toimia koskevat ilmoitukset. Näiden avoimia toimia koskevien ilmoitusten mukaan kielitaitovaatimukset ovat seuraavat:

– tietosuojavastaavan toimi (EUVL C 34 A, s. 1): ”erinomainen englannin ja ranskan kielen taito. Kykyä työskennellä muilla EU:n kielillä pidetään etuna”

– tilinpitäjän toimi (EUVL C 34 A, s. 4): ”yhden EU:n unionin virallisen kielen perusteellinen taito ja riittävä tiedot jostakin toisesta EU:n kielestä sekä riittävä englannin kielen taito”

– Euroopan oikeudellisen verkoston tietotekniikka-asiantuntijan (webmaster) toimi (EUVL C 34 A, s. 6): ”hyvä englannin kielen taito on oleellisen tärkeä; kykyä viestiä vähintään kahdella Euroopan yhteisön virallisella kielellä ranska mukaan lukien pidetään ehdottomasti etuna”

– juristin toimi (EUVL C 34 A, s. 11): ”erinomainen englannin ja ranskan kielen taito, kykyä työskennellä muilla EU:n kielillä pidetään etuna”

– kirjaston‑/arkistonhoitajan toimi (EUVL C 34 A, s. 13): ei erityisiä vaatimuksia

– tiedottajan toimi (EUVL C 34 A, s. 16): ”kyky viestiä ainakin englanniksi ja ranskaksi, muiden EU:n virallisten kielten taitoa pidetään etuna”

– hallinto-osaston sihteerin toimi (EUVL C 34 A, s. 18): ”englannin ja ranskan kielen perusteellinen taito, tyydyttävää muiden yhteisön kielten taitoa pidetään ehdottomasti etuna”.

20 Näissä ilmoituksissa todetaan, että hakijan on täytettävä hakemus kyseisen ilmoituksen kielellä ja englanniksi. Lisäksi hakemukseen on liitettävä saatekirje ja ansioluettelo, jotka on laadittava yksinomaan englanniksi.

Kanneperusteet

21 Espanjan kuningaskunta vetoaa kanteensa tueksi kolmeen perusteeseen.

22 Ensimmäisen perusteen mukaan on rikottu palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan e alakohtaa, jonka mukaan hakijoilta voidaan edellyttää perusteellista kielitaitoa vain yhdessä kielessä eli lähtökohtaisesti heidän äidinkielessään sekä riittävää kielitaitoa jossain toisessa hakijan valitsemassa kielessä.

23 Toisen perusteen mukaan Eurojustin kieliä koskevaa järjestelyä, sellaisena kuin siitä on säädetty päätöksen 31 artiklassa, on rikottu. Tämä järjestely määritetään asetuksessa N:o 1, jonka 1 artiklassa täsmennetään, mitkä ovat toimielinten viralliset kielet ja työkielet. Koska kyseisen päätöksen missään säännöksessä ei todeta, että Eurojustin työkielet olisivat englanti ja ranska, Eurojustin jäsenet ja kyseisen elimen sihteeristön henkilöstö voivat käyttää kaikkia unionin virallisia kieliä. Niinpä avoimia toimia koskevat ilmoitukset ovat Espanjan kuningaskunnan mukaan Eurojustin kieliä koskevan järjestelyn vastaisia.

24 Kolmas peruste koskee EY 12 artiklassa olevan syrjintäkiellon periaatteen sekä perusteluvelvollisuuden loukkaamista. Espanjan kuningaskunta esittää tältä osin, että se seikka, että hakijoiden edellytetään täyttävän tiettyjä asiakirjoja englanniksi, sekä ne avoimia toimia koskevissa ilmoituksissa esitetyt edellytykset, jotka koskevat englannin‑ ja ranskankielen taitoa, merkitsevät kansalaisuuteen perustuvaa ilmeistä syrjintää, koska nämä suosivat sellaisia hakijoita, joiden äidinkieli on englanti tai ranska. Näiden kahden kielen muita edullisempi kohtelu ei Espanjan mukaan ole oikeutettua eikä sitä edes ole perusteltu, mikä tältä osin merkitsee EY 253 artiklassa tarkoitetun perusteluvelvollisuuden rikkomista.

Kanteen tutkittavaksi ottaminen

Asianosaisten lausumat

25 Ennen pääasiaa koskevien perustelujensa esittämistä Eurojust esittää oikeudenkäyntiväitteen, joka on tutkittava.

26 Eurojust väittää, että kannetta ei voida ottaa tutkittavaksi, koska ei ole olemassa mitään oikeudellista perustaa, jonka perusteella tämä kanne voitaisiin nostaa.

27 Ensinnäkään kanne ei Eurojustin mukaan voi perustua EY 230 artiklaan, koska niiden toimien luettelossa, joiden laillisuuden yhteisöjen tuomioistuin voi tutkia, ei mainita Eurojustin, joka on unionin elin ja itsenäinen oikeushenkilö, toimia.

28 Toiseksi kanne ei Eurojustin mukaan voi perustua EU 35 artiklan 6 kohtaan, koska kanteen kohteena olevat toimet eivät ole puitepäätöksiä eivätkä tässä määräyksessä tarkoitettuja päätöksiä.

29 Kolmanneksi kanne ei Eurojustin mukaan voi perustua henkilöstösääntöjen 91 artiklaan, koska vaikka hakija voi tämän määräyksen nojalla nostaa kanteen avointa tointa koskevasta ilmoituksesta, jäsenvaltio ei kyseisen määräyksen nojalla voi nostaa kannetta toimista, joiden oletetaan olevan sellaisille henkilöille vastaisia, joihin henkilöstösääntöjä sovelletaan.

30 Neljänneksi kanne ei Eurojustin mukaan voi perustua nyt kyseessä olevaan päätökseen, sillä tässä päätöksessä ei anneta yhteisöjen tuomioistuimelle toimivaltaa lausua Eurojustin toimista.

31 Lopuksi Eurojust toteaa, että kanne ei voi perustua EU 35 artiklan 7 kohtaan, sillä kyse ei ole päätöksen 31 artiklan 1 kohdan tulkintaa koskevasta kanteesta, joka olisi nostettu EU 35 artiklan 7 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.

32 Espanjan kuningaskunta huomauttaa, että yhteisö on oikeusyhteisö, jonka toimet ovat tuomioistuinvalvonnan alaisia (asia C‑50/00, Unión de Pequeños Agricultores v. neuvosto, tuomio 25.7.2002, Kok. 2002, s. I‑6677, 38 kohta), ja esittää, että elimen, joka on oikeushenkilö ja johon sovelletaan yhteisön oikeutta, mitään toimea ei voida jättää tuomioistuinvalvonnan ulkopuolelle.

33 Espanjan kuningaskunta myöntää, että EU 35 ja EU 46 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta kolmannen pilarin alalla on rajoitettu. Kanteen kohteena olevia, avoimia toimia koskevia ilmoituksia ei kuitenkaan voida pitää tällä alalla tehtyinä toimina, eikä yhteisöjen tuomioistuimen näiden toimien osalta harjoittamalle valvonnalle myöskään voida asettaa edellytyksiä.

34 Espanjan kuningaskunta jättää kuitenkin yhteisöjen tuomioistuimen harkittavaksi sen, mikä on asianmukaisin oikeudellinen perusta sen nostamalle kanteelle, mutta Espanjan kuningaskunta vaatii kuitenkin, että virhe, jonka se mahdollisesti on tehnyt oikeudellista perustaa valitessaan, ei johda siihen, että tutkittavaksi ottamisen edellytysten todettaisiin puuttuvan tai että nyt esillä olevaa asiaa ei ratkaistaisi aineellisesti.

Yhteisöjen tuomioistuimen arviointi asiasta

35 Aluksi on korostettava, että juuri kantajan tehtävä on valita kanteensa oikeudellinen perusta ja että yhteisöjen lainkäyttöelimen tehtävänä ei ole itse valita asianmukaisinta oikeudellista perustaa (ks. vastaavasti asia 175/73, Union syndicale ym. v. neuvosto, tuomio 8.10.1974, Kok. 1974, s. 917 ja asia T‑148/97, Keeling v. SMHV, määräys 8.6.1998, Kok. 1998, s. II‑2217). Kanteesta ilmenee sitä tutkittaessa, että kantaja on nostanut sen EY 230 artiklan nojalla. Niinpä kyseisen kanteen tutkittavaksi ottamista on tarkasteltava tämän artiklan valossa.

36 Kuten EY 230 artiklasta ilmenee, yhteisöjen tuomioistuin ”tutkii Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä antamien säädösten sekä neuvoston, komission ja EKP:n säädösten laillisuuden, suosituksia ja lausuntoja lukuun ottamatta, samoin kuin Euroopan parlamentin sellaisten säädösten laillisuuden, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin”.

37 On todettava, että nyt kyseessä olevan kanteen kohteena olevia toimia ei mainita niiden toimien luettelossa, joiden laillisuuden yhteisöjen tuomioistuin voi EY 230 artiklan nojalla tutkia.

38 Sitä paitsi EU 41 artiklassa ei määrätä, että EY 230 artiklaa sovellettaisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa oleviin määräyksiin poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa, vaan yhteisöjen tuomioistuimen tällä alalla olevaa toimivaltaa täsmennetään EU 35 artiklassa, johon EU 46 artiklan b alakohdassa viitataan.

39 Espanjan kuningaskunta on joka tapauksessa riitauttanut sen, että kanteen kohteena olevat avoimia toimia koskevat ilmoitukset katsottaisiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston alalla tehdyiksi toimiksi.

40 Tästä seuraa, että EY 230 artiklan nojalla nostettua kannetta ei voida ottaa tutkittavaksi.

41 Siltä osin kuin kyse on oikeudesta tehokkaaseen oikeussuojaan oikeusyhteisössä eli oikeudesta, joka Espanjan kuningaskunnan mukaan edellyttää sitä, että kaikkiin sellaisen elimen päätöksiin, joka on oikeushenkilö ja joka kuuluu yhteisön oikeuden alaisuuteen, voidaan kohdistaa tuomioistuinvalvontaa, on todettava, että nyt esillä olevassa tapauksessa kanteen kohteena olevia toimia ei ole jätetty kaiken tuomioistuinvalvonnan ulkopuolelle.

42 Kuten nimittäin päätöksen 30 artiklasta ilmenee, Eurojustin henkilöstön jäseniin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja määräyksiä. Tästä seuraa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, että niillä, joita asia pääasiallisesti koskee, eli kanteen kohteena olevissa avoimia toimia koskevissa ilmoituksissa mainittujen eri toimien hakijoilla on oikeus saada asiansa käsitellyksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa henkilöstösääntöjen 91 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttyessä (ks. vastaavasti em. asia Vandevyvere v. parlamentti, s. 214).

43 Jos tällainen kanne nostetaan, jäsenvaltioilla olisi oikeus olla väliintulijoina asiassa yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan mukaisesti ja jäsenvaltiot tarvittaessa voisivat, kuten kyseisen perussäännön 56 artiklan toisesta ja kolmannesta kohdasta ilmenee, hakea muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomioon.

44 Kaikista näistä seikoista seuraa, että kannetta ei voida ottaa tutkittavaksi.

Oikeudenkäyntikulut

45 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska Eurojust on vaatinut, että Espanjan kuningaskunta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska Espanjan kuningaskunta on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut. Työjärjestyksen 69 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Suomen tasavalta, joka on esiintynyt asiassa väliintulijana, vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (suuri jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:

1) Kannetta ei oteta tutkittavaksi.

2) Espanjan kuningaskunta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

3) Suomen tasavalta vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.

Allekirjoitukset