YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (neljäs jaosto)

17 päivänä joulukuuta 1997

Asia T-217/95

Lucia Passera

vastaan

Euroopan yhteisöjen komissio

”Henkilöstö — Sisäinen kilpailu siirtymisestä ura-alueelta C ura-alueelle B — Valintalautakunnan päätös, jossa todetaan hakijoiden epäonnistuneen suullisessa kokeessa — Perusteluvelvollisuuden ulottuvuus — Valintalautakunnan tekemä arviointi”

Täydellinen teksti ranskankielellä II-1109

Aihe:

Kanne, jossa kantaja vaatii kumoamaan sisäisen kilpailun KOM/B/9/93 valintalautakunnan päätöksen olla ottamatta kantajaa soveltuvien hakijoiden luetteloon ja toisaalta kyseistä kilpailua koskevan ilmoituksen.

Lopputulos:

Hylkääminen.

Tuomion lyhennelmä

Neuvoteltuaan eri ammattijärjestöjen kanssa pariteettikomiteassa ura-alueelta C ura-alueelle B siirtymistä koskevan uuden kilpailun järjestämisestä ja muun muassa kilpailun kautta täytettävien virkojen lukumäärästä nimittävä viranomainen päätti kokeisiin perustuvaa sisäistä kilpailua koskevan ilmoituksen laatimisesta enintään 60 viran täyttämistä varten.

Kantaja, joka on ura-alueella C työskentelevä komission virkamies, haki sisäiseen kilpailuun KOM/B/9/93, jonka tarkoituksena oli laatia soveltuvien hakijoiden luettelo ura-alueen B palkkaryhmissä 5 ja 4 yleisissä toimistotehtävissä toimivien apulaishallintoavustajien, sihteeriasiain apulaishallintoavustajien ja teknisten apulaishallintoavustajien valvonnan alaisuudessa suorittamia toimeenpanotehtäviä varten.

Kantaja, joka sai tyydyttävän tuloksen karsintakokeessa ja kirjallisessa kokeessa, hyväksyttiin marraskuussa 1994 pidettyyn suulliseen kokeeseen.

Kantajalle ilmoitettiin 18.11.1994 päivätyllä kirjeellä, että koska hän ei ollut saanut suullisessa kokeessa vaadittua vähimmäispistemäärää, häntä ei otettu soveltuvien hakijoiden luetteloon.

Komission henkilöstökomitean keskuskomitean puheenjohtaja osoitti 21.12.1994 valintalautakunnan puheenjohtajalle ja jäsenille seuraavansisältöisen kirjeen:

”Henkilöstökomitean keskuskomitealle on sen 16.12.1994 pitämässä kokouksessa esitetty kyseisen valintalautakunnan työskentelystä laadittu selvitys, ja sille on muun muassa selostettu, että tässä kilpailussa hyväksyttyjä hakijoita oli huomattavasti vähemmän kuin tälle ura-alueelle siirtymiseen osoitettuja virkoja.

Ottaen huomioon kilpailuilmoituksen sanamuoto, jonka mukaan suullisella kokeella on tarkoitus muun muassa syventää kirjallisen kokeen erityisluonteeseen liittyviä kysymyksiä, henkilöstökomitean keskuskomitea on katsonut tarpeelliseksi pyytää valintalautakuntaa tarkistamaan uudelleen suullisessa kokeessa annettujen pistemäärien yleisen tason, jolloin kirjallisen ja suullisen kokeen painotus voidaan saattaa tasapainoon.

Henkilöstökomitean keskuskomitea antaa halutessanne lisätietoja kannastaan.”

Kantaja teki 17.2.1995 valituksen päätöksestä olla ottamatta häntä soveltuvien hakijoiden luetteloon sekä itse kilpailuilmoituksesta.

Vastaukselle asetetun määräajan päätyttyä komissio hylkäsi valituksen nimenomaisesti 25.7.1995 tekemällään päätöksellä. Kyseinen päätös annettiin tiedoksi kantajalle 16.8.1995 ja kantajaa oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn aikana avustaneelle asianajajalle 15.9.1995. Kantaja ilmoitti vastaanottaneensa valituksensa hylkäämisestä tehdyn nimenomaisen päätöksen 13.10.1995.

Pääasia

Sisäisen kilpailun KOM/B/9/93 valintalautakunnan päätöksen, jolla kantajaa ei otettu soveltuvien hakijoiden luetteloon, kumoamista koskeva vaatimus

Ensimmäinen kanneperuste, joka koskee perusteluvelvollisuuden laiminlyöntiä

Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 25 artiklan mukaista perusteluvelvollisuutta on arvioitava siten, että huomioon otetaan kyseessä olevat olosuhteet ja erityisesti toimenpiteen sisältö, esitettyjen perustelujen luonne ja vastaanottajan mahdollinen intressi saada selityksiä (29 kohta).

Viittaukset: Asia T-80/92, Turner v. komissio, 16.12.1993 (Kok. 1993, s. II-1465, 62 kohta).

Kilpailuilmoituksesta ilmenee, että soveltuvien hakijoiden luetteloon ottaminen edellyttää vähintään puolta kilpailun kunkin kokeen pistemäärästä. Siitä ilmenee lisäksi, että suullisessa kokeessa valintalautakunta haastattelee hakijoita, jolloin valintalautakunnan on arvioitava kirjallisissa kokeissa ilmenneiden seikkojen perusteella hakijoiden suullista ilmaisukykyä ja soveltuvuutta ura-alueen B tehtäviin (30 kohta).

Kantaja sai tietää riidanalaisesta päätöksestä, ettei hän ollut saanut suullisessa kokeessa vaadittua 50:tä prosenttia pistemäärästä, ja hänelle ilmoitettiin hänen täsmällinen pistemääränsä (31 kohta).

Tämä perustelu ei ole tyhjentävä, koska siinä ei tuoda esiin valintalautakunnan tekemää arviota eikä kilpailuilmoituksessa todettuja perusteita yksityiskohtaisempia arvosteluperusteita. Nämä seikat kuuluvat kuitenkin valintalautakunnan työskentelyn salaisuuden piiriin, ja perusteluvelvollisuus on siten sovitettava yhteen sen kanssa, että henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 6 artiklan mukaan valintalautakunnan työskentely on salaista. Näin ollen eri kokeissa saatujen pistemäärien ilmoittaminen riittää valintalautakunnan päätösten perusteluiksi. Tällainen perustelu ei loukkaa hakijoiden oikeuksia. Hakijat saavat sen perusteella tietää suorituksistaan tehdyn arvion ja tarkistaa tarvittaessa, ovatko he todellisuudessa saaneetkin kilpailuilmoituksessa vaaditun pistemäärän tullakseen hyväksytyiksi joihinkin kokeisiin tai kaikkiin niistä (32-34 kohta).

Viittaukset: Asia C-254/95 P, parlamentti v. Innamorati, 4.7.1996 (Kok 1996, s. I-3423, 24, 31 ja 32 kohta).

Kilpailuilmoituksen vastaista menettelyä koskeva kanneperuste

Kilpailuilmoituksen olennaisena tarkoituksena on antaa asiasta kiinnostuneille mahdollisimman tarkkaa tietoa avoinna olevan viran hoidolle asetetuista vaatimuksista, jotta he voisivat arvioida, onko heidän syytä esittää hakemuksensa. Valintalautakunnalla on laaja harkintavalta kilpailun yhteydessä jäljestettävien kirjallisten kokeiden yksityiskohtien ja täsmällisen sisällön osalta, mutta se on kuitenkin sidottu kilpailuilmoituksen sanamuotoon, ja näin ollen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on arvioitava, poikkeaako kokeen täsmällinen sisältö kilpailuilmoituksessa määritetystä sisällöstä (44 ja 45 kohta).

Viittaukset: Asia T-132/89, Gallone v. neuvosto, 16.10.1990 (Kok. 1990, s. II-549, 27 kohta).

Nyt esillä olevassa asiassa pitää varmasti paikkansa, että kilpailuilmoituksen mukaan valintalautakunta haastattelee suullisessa kokeessa hakijoita arvioidakseen kirjallisissa kokeissa ilmenneiden seikkojen perusteella hakijoiden suullista ilmaisukykyä ja soveltuvuutta ura-alueen B tehtäviin. Kilpailuilmoituksesta ei kuitenkaan ilmene, että suullisessa kokeessa ja kirjallisissa kokeissa olisi käsiteltävä samantapaisia kysymyksiä (46 kohta).

Sillä perusteella, miten suullinen kilpailu on kuvattu kilpailuilmoituksessa, sitä on pidettävä pikemminkin kirjallisten kokeiden lisänä, jonka avulla valintalautakunta voi arvioida, ovatko hakijat luonteeltaan sellaisia, että he voivat toimia ura-alueen B virassa (47 kohta).

Näin ollen kantajan esiin tuomien kysymysten perusteella ei ole ilmennyt aiheita, jotka eivät soveltuisi sellaiseen haastatteluun, jolla pyritään arvioimaan hakijoiden suullista ilmaisukykyä ja soveltuvuutta ura-alueen B tehtäviin (48 kohta).

Kolmas kanneperuste, jonka mukaan kilpailun tarkoitusta ei ole otettu huomioon

Kantajan esiin tuomien kysymysten perusteella ei ilmene, että valintalautakunta olisi ylittänyt kilpailuilmoituksessa sille asetetut rajat (53 kohta).

Viides kanneperuste, joka koskee harkintavallan väärinkäyttöä ja valintalautakunnan riippumattomuuden periaatteen loukkaamista

Kantaja ei ole millään tavoin näyttänyt, että riidanalainen päätös olisi tehty muiden kuin esitettyjen päämäärien saavuttamiseksi tai että yksiköt olisivat käyttäneet toimivaltaansa muihin kuin niihin tarkoituksiin, joihin toimivalta on niille annettu (64 kohta).

Viittaukset: Yhdistetyt asiat T-544/93 ja T-566/93, Abello ym. v. komissio, 7.12.1995 (Kok. H. 1995, s. 1I-815, 86 kohta).

Kuudes kanneperuste, joka koskee valintalautakunnan tekemää ilmeistä arviointivirhettä sen osalta, soveltuuko kantaja hoitamaan ura-alueen B virkaa

Valintalautakunnalla on laaja harkintavalta, ja yhteisöjen tuomioistuimet voivat tutkia sen arvioita koskevien ratkaisujen oikeellisuutta ainoastaan, jos valintalautakunnan työskentelyä koskevia sääntöjä on rikottu (68 kohta).

Viittaukset: Yhdistetyt asiat T-17/90, T-28/91 ja T-17/92, Cámara Alloisio ym. v. komissio, 15.7.1993 (Kok. 1993, s. 1I-841,90 kohta); asia T-6/93, Pérez Jimenez v. komissio, 15.6.1994 (Kok. H. 1994, s. 1I-497, 42 kohta) ja asia T-46/93, Michaël-Chiou v. komissio, 1.12.1994 (Kok. H. 1994. s. 1I-929,48 kohta).

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiana ei siten ole tarkastaa valintalautakunnan tekemää arviota siitä, soveltuuko hakija hoitamaan ura-alueen B virkaa (69 kohta).

Riippumatta siitä, millaisiksi kantajan ansiot arvioidaan, näillä ansioilla ei voida osoittaa, että arvioitaessa kantajan suoritusta suullisen kokeen aikana olisi tehty ilmeinen arviointivirhe, varsinkin kun kyse on kokeisiin eikä todistuksiin perustuvasta kilpailusta (70 kohta).

Viittaukset: Asia T-125/95, Belhanbel v. komissio, 15.2.1996 (Kok. H. 1996, s. 1I-115, 33 kohta).

Sisäistä kilpailua KOM/B/9/93 koskeva kumoamisvaatimus

Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdan rikkomista koskeva kanneperuste

Kilpailuilmoituksen olennaisena tarkoituksena on antaa asiasta kiinnostuneille mahdollisimman tarkkaa tietoa avoinna olevan viran hoidolle asetetuista vaatimuksista, jotta he voisivat arvioida, onko heidän syytä esittää hakemuksensa (76 kohta).

Viittaukset: Em. asia Gallone v. neuvosto, 27 kohta.

Tämä vaatimus ei kuitenkaan merkitse sitä, että hakijoille olisi ilmoitettava kunkin kokeen yksityiskohtainen sisältö. Näin on varsinkin suullisen kokeen täsmällisen aiheen osalta, koska siihen sisältyy luonnostaan epävarmuustekijä. Tämän kokeen avulla valintalautakunta voi vapaasti tarkistaa hakijoiden soveltuvuuden kyseessä oleviin tehtäviin täydentääkseen arviotaan kirjallisissa kokeissa osoitetuista taidoista. Suullisen kokeen sisältö voikin vaihdella hakijoiden kokemuksen ja luonteen mukaan, jos vaikeustaso säilyy samana (77 kohta).

Viittaukset: Em. asia Gallone v. neuvosto, 36 kohta.

Kyseisellä kilpailuilmoituksella on kiistatta saavutettu sen olennainen tavoite eli annettu hakijoille mahdollisuus arvioida, onko heidän syytä esittää hakemuksensa (78 kohta).

Valintalautakunnan työskentelyä ohjaavien sääntöjen rikkomista koskeva ”täydentävä ” kanneperuste

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 48 artiklan 2 kohdan säännöksistä ilmenee, että kanteessa on mainittava oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista ja että asian käsittelyn kuluessa ei saa vedota uuteen perusteeseen, ellei se perustu kirjallisen käsittelyn aikana esille tulleisiin tosiseikkoihin tai oikeudellisiin seikkoihin. Peruste, joka täydentää aikaisemmin kannekirjelmässä suoraan tai välillisesti esitettyä perustetta ja joka liittyy suoraan tällaiseen kanneperusteeseen, on kuitenkin otettava tutkittavaksi (87 kohta).

Viittaukset: Asia 108/81, Amylum v. neuvosto, 30.9.1982 (Kok. 1982, s. 3107,25 kohta); asia 306/81, Verrosv. parlamentti, 19.5.1983 (Kok. 1983, s. 1755,9 kohta); asia T-37/89, Manning v. parlamentti, 20.9.1990 (Kok. 1990, s. 1I-463, 38 kohta) ja asia T-207/95, Ibarra Gil v. komissio, 5.2.1997 (Kok. H. 1997, s. 1I-31, 51 kohta).

Nyt esillä olevassa asiassa kanneperuste ei perustu kirjallisen käsittelyn aikana esille tulleisiin oikeudellisiin seikkoihin ja tosiseikkoihin. Pelkästään se, että komissio ei ole antanut tietoja valintalautakunnan mahdollisesti käyttämistä arvosteluperusteista sen arvioidessa hakijoiden suullisen kokeen aikana antamia vastauksia, ei ole tällainen uusi seikka (88 kohta).

Lisäksi yksikään kanteessa esitetty peruste ei liity suoraan kantajan väitteeseen, jonka mukaan valintalautakunta ei olisi vahvistanut arvosteluperusteita etukäteen. Tämä väite ei myöskään liity kilpailuilmoitusta koskevaan kanneperusteeseen. Viimeksi mainitussa kanneperusteessa todellisuudessa ainoastaan arvostellaan kilpailuilmoituksen laatimistapaa, ja se kohdistuu siten nimittävään viranomaiseen eikä valintalautakuntaan (89 kohta).

Täydentäväksi kutsuttuun perusteeseen ei ole vedottu kanteessa suoraan eikä välillisesti, eikä se liity suoraan kannekirjelmässä esitettyihin perusteisiin, joten sillä ei täydennetä näitä perusteita (90 kohta).

Tämän vuoksi käsiteltävänä olevaa kanneperustetta on pidettävä työjärjestyksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna uutena perusteena, ja koska se ei perustu kirjallisen käsittelyn aikana esille tulleisiin oikeudellisiin seikkoihin tai tosiseikkoihin, sitä ei voida ottaa tutkittavaksi (91 kohta).

Ratkaisu:

Kanne hylätään.