Vaikka Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetulla asetuksella N:o 1049/2001 pyritään myöntämään yleisölle mahdollisimman laaja oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin, kyseiseen oikeuteen sovelletaan kuitenkin kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetyn poikkeusjärjestelmän valossa tiettyjä yleiseen tai yksityiseen etuun liittyviin syihin perustuvia rajoituksia.

Sen perustelemiseksi, että toimielin päättää olla antamatta tutustuttavaksi asiakirjaa, ei lähtökohtaisesti riitä, että tämä asiakirja kuuluu jonkin asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdassa mainitun, tutkintatoimien tarkoitusten suojan kaltaisen toiminnan tai intressin alaan, vaan kyseisen toimielimen on myös selitettävä, millä tavoin tähän asiakirjaan tutustuminen voisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti loukata etua, jota suojataan tässä säännöksessä säädetyllä poikkeuksella. Kyseinen toimielin voi kuitenkin käyttää tältä osin perusteluina yleisiä olettamia, joita sovelletaan tiettyihin asiakirjojen luokkiin, koska samankaltaiset yleisluonteiset toteamukset saattavat olla sovellettavissa luonteeltaan samanlaisia asiakirjoja koskeviin tiedonsaantipyyntöihin.

Tällaisia yleisiä olettamia sovelletaan yrityskeskittymien valvontamenettelyn alalla siitä syystä, että kyseistä menettelyä sääntelevässä säännöstössä – etenkin yrityskeskittymien valvonnasta annetussa asetuksessa N:o 139/2004 – säädetään myös tiukoista säännöistä tällaisen menettelyn yhteydessä saatujen tai vahvistettujen tietojen käsittelyn osalta. Kyseisessä säännöstössä säädetty oikeus tutustua hallintomenettelyn asiakirja-aineistoon yrityskeskittymän valvontamenettelyssä ja asetukseen N:o 1049/2001 perustuva oikeus tutustua asiakirjoihin eroavat tosin oikeudellisesti toisistaan, mutta ne johtavat tästä huolimatta funktionaaliselta kannalta katsottuna toisiinsa rinnastettaviin tilanteisiin siltä osin kuin on säädetty sellaisesta oikeudesta tutustua asiakirjoihin, joka mahdollistaa sen, että asianomaiset voivat saada komissiolle esitetyt huomautukset ja asiakirjat.

Näin ollen yleinen oikeus tutustua asetuksen N:o 1049/2001 perusteella tällaisen menettelyn yhteydessä komission ja ilmoituksen tehneiden osapuolien tai kolmansien välillä vaihdettuihin asiakirjoihin olisi omiaan vaarantamaan tasapainon, jonka unionin lainsäätäjä on halunnut taata yrityskeskittymistä annetussa asetuksessa yhtäältä sen velvollisuuden, jonka mukaan asianomaiset yritykset toimittavat komissiolle mahdollisesti arkaluonteiset kaupalliset tiedot, jotta komissio voi arvioida suunnitellun keskittymän yhteensoveltuvuutta yhteismarkkinoille, ja toisaalta sen vahvistettua suojaa koskevan takeen välillä, joka liittyy salassapitovelvollisuuden ja liikesalaisuuksien nojalla komissiolle näin toimitettuihin tietoihin.

Jos muut kuin henkilöt, joille on yrityskeskittymien valvontamenettelyä koskevassa säännöstössä annettu oikeus tutustua asiakirjoihin, tai ne, joita voidaan pitää osapuolina mutta jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan tutustua tietoihin tai joilta tällainen oikeus on evätty, voisivat saada oikeuden tutustua asiakirjoihin asetuksen N:o 1049/2001 nojalla, kyseisellä säännöstöllä käyttöön otettu järjestelmä vaarannettaisiin.

Tällainen yleinen olettama, jonka perusteella kyseisiin asiakirjoihin tutustumista koskeva oikeus voidaan evätä, pätee siitä riippumatta, koskeeko asiakirjoihin tutustumista koskeva hakemus jo päätettyä valvontamenettelyä vai vireillä olevaa menettelyä.

Tuolla yleisellä olettamalla ei suljeta kuitenkaan pois mahdollisuutta osoittaa, että tietty asiakirja, jonka sisältämien tietojen ilmaisemista on pyydetty, ei kuulu kyseisen olettaman alaan tai että olemassa on sellainen ylivoimainen yleinen etu, joka asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan nojalla oikeuttaa ilmaisemaan kyseisen asiakirjan sisältämät tiedot.

(ks. 53, 57, 59, 61–63, 66, 68 ja 84 kohta)