Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Kannekirjelmä - Muotomääräykset - Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti - Yhteenveto kanneperusteista - Yhteisön toimielimen aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskeva kanne - Kanne, jossa ei mainita vahingon määrää vaan vahingon syynä olevat seikat - Tutkittavaksi ottaminen - Edellytykset - Aineeton vahinko

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ensimmäinen kohta; ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

2 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Lainvastaisuus - Vahinko - Syy-yhteys - Todistustaakka

(EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan toinen kohta (josta on tullut EY 288 artiklan toinen kohta))

3 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Edellytykset - Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus - Kunnianloukkaus, jota ei ole tapahtunut - Vahingonkorvausvastuun syntymättä jääminen

(EY:n perustamissopimuksen 188 c artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta ja 4 kohta (joista on muutettuina tullut EY 248 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta ja 4 kohta)

Tiivistelmä

1 EY:n tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ensimmäisen kohdan ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan kanteessa on mainittava oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista. Näiden mainintojen on oltava riittävän selkeitä ja täsmällisiä, jotta vastaaja voi valmistella puolustuksensa ja jotta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi tarvittaessa ratkaista kanteen tukeutumatta muihin tietoihin. Oikeusvarmuuden ja hyvän oikeudenhoidon takaamiseksi kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä on, että ne olennaiset tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joihin kanne perustuu, käyvät ilmi ainakin pääpiirteittäin itse kannekirjelmästä, kunhan ne on esitetty johdonmukaisesti ja ymmärrettävästi. Jotta nämä edellytykset täyttyisivät, kanteesta, jossa vaaditaan yhteisön toimielimen aiheuttamiksi väitettyjen vahinkojen korvaamista, on ilmettävä seikat, joiden perusteella kantajan riitauttama toimielimen menettely voidaan yksilöidä, syyt, joiden nojalla kantaja katsoo, että tämän menettelyn ja aiheutetuksi väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys, sekä vahingon laatu ja sen laajuus.

Joskin on totta, että vaatimus, joka koskee minkä tahansa vahingonkorvauksen saamista, ei ole riittävän täsmällinen ja se on näin ollen jätettävä tutkimatta, tilanne ei ole sama silloin, kun kanteessa, jossa ei ole esitetty lukuna kärsityksi väitetyn vahingon määrää, on kuitenkin esitetty selkeästi ne seikat, joiden perusteella vahingon laatua ja laajuutta voidaan arvioida, siten, että toimielin on voinut turvata puolustuksensa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi ratkaista kanteen. Näissä olosuhteissa se, että kanteessa ei ole esitetty vahingon määrästä mitään lukua, ei vaikuta vastaajan puolustautumisoikeuksiin, mikäli kantaja on esittänyt kyseiset arviot vastauskirjelmässään antaen siten vastaajalle mahdollisuuden lausua niistä sekä vastauskirjelmässään että suullisessa käsittelyssä.

Riippumatta siitä, vaaditaanko aineettoman vahingon korvaamista symbolisesti vai pyritäänkö vaatimuksella todelliseen vahingonkorvaukseen, kantajan on täsmennettävä aineettoman vahingon laatu toimielimen riitautettu toiminta huomioon ottaen ja tarkennettava aiheutuneeksi väitetyn vahingon koko määrä edes arviomääräisesti.

2 EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan toisessa kohdassa (josta on tullut EY 288 artiklan toinen kohta) tarkoitetun yhteisön vahingonkorvausvastuun syntyminen edellyttää kantajan näyttävän toteen paitsi sen, että kyseessä olevan toimielimen riitautettu toiminta on lainvastaista ja että vahinko on tosiasiassa syntynyt, myös sen, että tämän toiminnan ja vahingon välillä on syy-yhteys, minkä lisäksi vahingon ja toiminnan välillä on oltava riittävän suora yhteys.

3 Jos tilintarkastustuomioistuin havaitsee tehtäviään hoitaessaan vakavia toimintahäiriöitä, jotka vaikuttavat huomattavasti yhteisön tulojen tai menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen tai varainhoidon moitteettomuuteen, sen on tuotava ne julki. Toimielinten ulkopuolisiin, väärinkäytöksessä suoraan mukana olleisiin henkilöihin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa tai erityiskertomuksissa kohdistettu arvostelu kuuluu tällaisessa tilanteessa kokonaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen valvontavaltaan. Tällainen arvostelu saattaa olla toimielimen virhe, jonka perusteella yhteisö saattaa joutua sopimussuhteen ulkopuoliseen vastuuseen, jos kerrotut seikat eivät pidä aineellisesti paikkaansa tai jos aineellisesti paikkansa pitävistä seikoista tehty tulkinta on virheellinen tai vajavainen.

Tilanne ei ole tällainen, kun tilintarkastustuomioistuin toteaa, että kantaja on ollut eturistiriidassa tehdessään julkisia hankintoja koskevan sopimuksen yhteisön kanssa. Eturistiriita on itsessään ja objektiivisesti tarkasteltuna vakava toimintahäiriö, eikä sen oikeudellisessa luonnehdinnassa ole tarpeen ottaa huomioon kyseessä olevien henkilöiden aikomuksia tai vilpitöntä tai vilpillistä mieltä eikä osoittaa, että eturistiriidasta olisi aiheutunut mitattavissa olevaa aineellista vahinkoa.