Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä koskevat toimet – Eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän nostama kanne – Tutkimatta jättäminen

(EY 230 artiklan neljäs kohta)

2. Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä koskevat toimet – Yksityistä suoraan koskeva toimi – Perusteet – Neuvoston päätös, jolla hyväksytään ETA:n sekakomitean päätösluonnos, ei koske suoraan eurooppalaista taloudellista etuyhtymää

(EY 230 artiklan neljäs kohta; ETA-sopimuksen liite II, sellaisena kuin se on muutettuna ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 59/2004)

3. Lainvastaisuusväite – Väitteen liitännäinen luonne – Pääasian kanne, joka on jätettävä tutkimatta – Väitteen tutkimatta jättäminen

(EY 241 artikla)

4. Oikeudenkäyntimenettely – Kannekirjelmä – Muotovaatimukset – Oikeudenkäynnin kohteen yksilöinti – Yhteenveto kanneperusteista – Yhteisön toimielimen aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskeva kanne

(Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 21 artikla; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

1. Jonkin henkilöryhmän yhteisiä etuja edistämään perustettua yhdistystä ei voi koskea erikseen sellainen toimi, joka vaikuttaa tämän henkilöryhmän yleisiin etuihin, jos tämä toimi ei vaikuta näihin henkilöihin yksityishenkilöinäkään erikseen. Tätä ratkaisua on sovellettava myös silloin, kun eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä on perustettu edustamaan tiettyä yritysryhmää ja puolustamaan sen etuja ja sen asema on näin ollen verrattavissa yhdistyksen asemaan. Vaikka onkin totta, että erityisolosuhteet, kuten tietyn yhdistyksen merkitys EY 230 artiklan mukaisen säädöksen hyväksymisen kannalta, voivat saada aikaan sen, että sellaisen yhdistyksen nostama kanne, jonka jäseniä säädös ei koske suoraan ja erikseen, otetaan tutkittavaksi, erityisesti silloin, kun säädös on vaikuttanut yhdistyksen neuvotteluasemaan, näin ei kuitenkaan ole silloin, kun kantajana oleva yhdistys ei ole toiminut neuvottelijana ja kun sille ei kyseessä olevissa säännöksissä ole annettu minkäänlaisia menettelyllisiä oikeuksia.

(ks. 38 ja 40 kohta)

2. Jotta yhteisön toimi EY 230 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitetulla tavalla koskisi henkilöä suoraan, edellytetään, että sillä on välittömiä vaikutuksia asianomaisen oikeusasemaan ja että sen toimeenpano on automaattista ja perustuu ainoastaan yhteisön lainsäädäntöön eikä edellytä välissä olevien sääntöjen soveltamista. Jos jäsenvaltiolla ei ole omaa harkintavaltaa, yhteisön toimenpiteen ja kantajan välillä on kuitenkin edelleen suora yhteys, eikä lisäksi tietyissä tapauksissa myöskään se, että jäsenvaltio panee täytäntöön yhteisön toimen nojalla toteutettuja toimenpiteitä, vaikka mainitussa toimessa annetaan sille ainoastaan mahdollisuus mainitunlaiseen menettelyyn, välttämättä katkaise kyseistä suoraa yhteyttä.

Tältä osin on todettava, että siltä osin kuin neuvosto on hyväksynyt ETA:n sekakomitean luonnoksen päätökseksi N:o 59/2004, jolla muutetaan ETA-sopimuksen liitettä II säätämällä direktiivin 67/548 30 artiklaan kohdistuvasta poikkeuksesta Norjan hyväksi akryyliamidin osalta, neuvostoa ei voida pitää poikkeusluvan myöntäjänä, vaan ainoastaan yhtenä sekakomitean päätöksentekoon osallistuneena tahona. Kyseinen neuvoston päätös ei siis voi koskea suoraan taloudellista etuyhtymää, joka edustaa synteettisten sakeuttamisaineiden ja hiutaloittamisaineiden tuottajia. Neuvoston päätöksentekohetkellä oli nimittäin todellisuudessa oikeudellisesti epävarmaa, hyväksyttäisiinkö sekakomitean päätös, joka oli mainitun neuvoston päätöksen ja Norjan toimenpiteiden välissä oleva toimi kun otetaan huomioon, että suunniteltu poikkeuslupa olisi hyvin voitu evätä komiteassa paikalla olleiden sopimuspuolten edustajien äänestyksen seurauksena. Lisäksi Norjan viranomaisille jäi täysi vapaus käyttää tai jättää käyttämättä sekakomitean päätöksellä mahdollisesti myönnettävää poikkeuslupaa. Näin ollen neuvoston päätöksen ja Norjan toimenpiteiden välinen suora yhteys on katkennut.

(ks. 43 ja 45 kohta)

3. EY 241 artiklassa annettu mahdollisuus vedota sellaisen toimenpiteen lainvastaisuuteen, joka on riidanalaisen toimen oikeudellinen perusta, ei ole itsenäinen kanneoikeus, ja sitä voidaan käyttää vain oikeudenkäyntiin liittyvänä, jolloin pääasian kanteen tutkimatta jättämisestä seuraa, että myös lainvastaisuusväite on jätettävä tutkimatta.

(ks. 49 kohta)

4. Työjärjestyksen 44 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan kanteessa on mainittava muiden muassa oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista. Jotta kannekirjelmä, jolla vaaditaan korvausta vahingosta, joka yhteisön toimielimen väitetään aiheuttaneen, täyttäisi nämä edellytykset, siinä on mainittava ne seikat, joiden perusteella voidaan yksilöidä kantajan moitearvioinnin kohteena oleva toimielimen toiminta, syyt, joiden perusteella kantaja katsoo, että toiminnan ja väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys, sekä tämän vahingon laatu ja laajuus. Vaatimus, jolla vain vaaditaan vahingonkorvausta, ei ole riittävän täsmällinen, ja se on näin ollen jätettävä tutkimatta.

Sellainen tilanne on kuitenkin mahdollinen, että kantaja ei ole esittänyt rahamääräistä arviota sille aiheutuneen vahingon suuruudesta, vaikka se onkin esittänyt selkeän selvityksen seikoista, joiden perusteella vahingon laatu ja laajuus voidaan arvioida, jolloin vastaajalla on edellytykset puolustautumiseen. Mainitunlaisissa olosuhteissa numerotietojen puuttuminen kannekirjelmästä ei vaikuta vastapuolen puolustautumisoikeuksiin.

(ks. 54 ja 55 kohta)