ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kymmenes jaosto) 10.11.2021 – VF International vastaan EUIPO – National Geographic Society (NATIONAL GEOGRAPHIC)

(asia T-518/20)

(EU-tavaramerkki – Mitättömyysmenettely – EU-tavaramerkiksi rekisteröity kuviomerkki NATIONAL GEOGRAPHIC – Aikaisempi rekisteröimätön tavaramerkki GEOGRAPHIC – Suhteellinen hylkäysperuste – Sellaisen merkin käyttäminen liike-elämässä, jonka ulottuvuus ei ole vain paikallinen – Asetuksen (EY) N:o 40/94 8 artiklan 4 kohta ja 52 artiklan 1 kohdan c alakohta (joista on tullut asetuksen (EU) 2017/1001 8 artiklan 4 kohta ja 60 artiklan 1 kohdan c alakohta))

1. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Rekisteröimättömän tavaramerkin tai muun liike-elämässä käytetyn merkin olemassaolo – Edellytykset – Tulkitseminen unionin oikeuden mukaisesti – Arviointi kyseistä merkkiä koskevassa kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen kriteerien perusteella (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 4 kohta ja 52 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 15, 16 ja 18 kohta)

2. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Rekisteröimättömän tavaramerkin tai muun liike-elämässä käytetyn merkin olemassaolo – Merkin käyttö liike-elämässä – Käsite – Käyttö taloudellisen hyödyn saamiseen tähtäävässä kaupallisessa toiminnassa (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 4 kohta ja 52 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 17 ja 30 kohta)

3. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Rekisteröimättömän tavaramerkin tai muun liike-elämässä käytetyn merkin olemassaolo – Kuviomerkki NATIONAL GEOGRAPHIC ja rekisteröimätön tavaramerkki GEOGRAPHIC (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 4 kohta ja 52 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. 26, 38, 43, 44, 46 ja 47 kohta)

4. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Suhteelliset mitättömyysperusteet – Rekisteröimättömän tavaramerkin tai muun liike-elämässä käytetyn merkin olemassaolo – Edellytykset – Merkin paikallinen vaikutusalue (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 4 kohta ja 52 artiklan 1 kohdan c alakohta) (ks. kohta 31)

5. EU-tavaramerkki – Viraston päätökset – Yhdenvertaisen kohtelun periaate – Hyvän hallinnon periaate – Viraston aikaisempi päätöskäytäntö – Laillisuusperiaate – Tiukan ja kattavan tutkinnan välttämättömyys jokaisessa konkreettisessa tapauksessa (Neuvoston asetus N:o 40/94) (ks. 45 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n ensimmäisen valituslautakunnan 21.5.2020 tekemästä päätöksestä (asia R 1664/2019-1), joka koskee VF Internationalin ja National Geographic Societyn välistä väitemenettelyä

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
2.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Kuviomerkit Strong like nature ja STRONG NATURE (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 25, 29–32, 48, 51–54, 58, 66–68 ja 70 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 17–19 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 18–20, 38 ja 65 kohta)
2.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 30–32 ja 103 kohta)
3.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 23, 24, 92 ja 96 kohta)
144

Tässä tilanteessa on katsottava, että edellä 138 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaan huolellinen talouden toimija, joka on saanut etua kyseisistä tukiohjelmista, on saanut riittävällä tavalla tiedon ilmoituksella, joka on julkaistu virallisessa lehdessä yhdessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen kanssa, voidakseen ymmärtää, että tämä päätös koskee sitä.
103

Kun huomioon otetaan kyseessä olevan tuen tällainen luonne, on todettava, että riippumatta siitä, minä päivänä ennen 31.7.2000 vuoden 1984 sopimukseen väitetysti liittynyttä korvausmekanismia koskeva päätös tehtiin, päivä, josta alkaen kantaja on hyötynyt tosiasiallisesti edusta, joka muodostui siitä, ettei kantaja maksanut vuokria eikä veroja liitteeseen 10 kirjatuista ja kyseisen liitteen mukaisten määräpäivien jälkeen säilytetyistä telineistä, on täsmälleen sama päivä, jona kyseiset telineet olisi pitänyt poistaa käytöstä. Kyseinen päivä on siis se asetuksen 2015/1589 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivä, jona tuki on myönnetty kantajalle, ja siten päivä, josta vanhentumisaika on alkanut.
36

Kantaja esittää kanteensa tueksi seuraavat viisi kanneperustetta: – ensimmäisen kanneperusteen mukaan komissio on käyttänyt väärin harkintavaltaansa yhtäältä antamalla riidanalaisen päätökseen sellaisena, että se perustuu niin sanotun valtion toimia koskevan poikkeuksen mahdolliseen soveltamiseen arvostelun kohteena olevan Gazpromin toiminnan osalta sekä virheelliseen oikeusperustaan eli asetuksen N:o 773/2004 7 artiklan 2 kohtaan eikä asetuksen N:o 1/2003 10 artiklaan, ja toisaalta päättämällä tutkia kantelun uudessa menettelyssä (asia AT.40497) rajoittaakseen kantajan oikeutta tulla kuulluksi asiassa AT.39816 – toisen kanneperusteen mukaan komissio on rikkonut SEUT 102 artiklaa hyväksymällä kolmannen valtion harjoittamien pakkokeinojen perusteeksi, jolla yritys voi vapautua määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön liittyvästä vastuusta – kolmannen kanneperusteen mukaan asetuksen N:o 773/2004 7 artiklan 1 kohtaa ja 8 artiklan 1 kohtaa, SEUT 296 artiklaa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklaa on rikottu siten, ettei hylkäämisaikomusta koskevassa kirjeessä välitetty kaikkia merkityksellisiä tietoja eikä kyseisen kirjeen ohella toimitettu komission alustavaa arviointia tukevia asiakirjoja – neljännen kanneperusteen mukaan asetuksen N:o 773/2004 7 artiklan 1 kohtaa ja SEUT 296 artiklaa on rikottu, koska perusteluvelvollisuutta ja velvollisuutta tutkia huolellisesti kaikki kantelussa esitetyt tosiasialliset ja oikeudelliset näkökohdat ei noudatettu – viidennen kanneperusteen mukaan asetuksen N:o 773/2004 7 artiklan 2 kohtaa, luettuna yhdessä SEUT 102 artiklan kanssa, on rikottu, sillä ilmeisiä arviointivirheitä on tehty yhtäältä sertifiointipäätöksessä ja toisaalta talvikauden 2014/2015 toimitusrajoituksiin liittyvien väitteiden osalta.
69

Säännön, jonka mukaan henkilöllä, jolle on osoitettu hänelle vastainen päätös, on pitänyt olla mahdollisuus esittää huomautuksensa ennen kuin päätös tehtiin, tarkoituksena on, että asianomainen viranomainen voi ottaa asianmukaisesti huomioon kaikki merkitykselliset seikat. Kyseisen henkilön tehokkaan suojan varmistamiseksi säännön tavoitteena on erityisesti se, että tämä henkilö voisi korjata virheen tai esittää sellaisia seikkoja, jotka koskevat hänen henkilökohtaista tilannettaan ja jotka tukevat sitä, että päätös tehdään, että sitä ei tehdä tai että sillä on tietty sisältö (tuomio 21.12.2011, Ranska v. People’s Mojahedin Organization of Iran, C‑27/09 P, EU:C:2011:853, 65 kohta).
123

Kun otetaan huomioon asetuksen N:o 1367/2006 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen tavoite eli se, että taataan lähtökohtaisesti oikeus saada tutustua ympäristöpäästöihin liittyviin tietoihin, kyseinen käsite on ymmärrettävä siten, että sen soveltamisalaan kuuluvat muun muassa tiedot, joiden perusteella yleisö voi saada selville, mitä ympäristöön todella päästetään tai mikä on ennakoitavissa tavanomaisissa tai realistisissa kyseessä olevan tuotteen tai aineen käyttöolosuhteissa, jotka vastaavat olosuhteita, joita varten kyseiselle tuotteelle tai aineelle on myönnetty markkinoille saattamista koskeva lupa ja jotka vallitsevat alueella, jossa kyseistä tuotetta tai ainetta on tarkoitus käyttää. Käsitettä on näin ollen tulkittava siten, että sen soveltamisalaan kuuluvat muun muassa tiedot, jotka koskevat kyseisen tuotteen tai aineen todellisten tai ennakoitavissa olevien päästöjen luonnetta, koostumusta, määrää, ajankohtaa ja paikkaa tällaisissa olosuhteissa (tuomio 23.11.2016, komissio v. Stichting Greenpeace Nederland ja PAN Europe, C-673/13 P, EU:C:2016:889, 79 kohta).
325

Lisäksi on todettava, että kun kansainvälisen oikeuden säännössä edellytetään osapuolen tai kolmannen osapuolen suostumusta, tämä sääntö merkitsee ensinnäkin sitä, että toimi, jonka toteuttaminen edellyttää suostumusta, ei ole pätevä, jos suostumusta ei ole annettu, toiseksi, että kyseinen suostumus on pätevä vain, jos se on ”vapaa ja todellinen” tahdonilmaisu, ja kolmanneksi, että kyseiseen toimeen voidaan vedota vain sellaista osapuolta tai kolmatta osapuolta vastaan, joka on antanut siihen pätevästi suostumuksensa (ks. vastaavasti kansainvälisen tuomioistuimen tuomio 12.10.1984, Delimitation of the Maritime Boundary in the Gulf of Maine Area, kansainvälisen tuomioistuimen oikeustapauskokoelma 1984, s. 246, 127–130 ja 138–140 kohta ja kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa-antava lausunto 25.2.2019, Legal Consequences of the Separation of the Chagos Archipelago from Mauritius in 1965, kansainvälisen tuomioistuimen oikeustapauskokoelma 2019, s. 95, 160, 172 ja 174; ks. myös vastaavasti ja analogisesti tuomio 23.1.2014, Manzi ja Compagnia Naviera Orchestra, C-537/11, EU:C:2014:19, 47 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
24

Asetuksen 2017/1001 95 artiklan 2 kohdan sanamuodosta seuraa, että pääsäännön mukaan – ja ellei ole toisin säädetty – osapuolet voivat esittää tosiseikkoja ja todisteita niiden määräaikojen päättymisen jälkeen, jotka niiden esittämiselle on asetettu saman asetuksen säännöksissä, eikä EUIPO:ta ole millään tavoin kielletty ottamasta huomioon tosiseikkoja tai todisteita, joihin on vedottu tai jotka on esitetty tällä tavalla myöhässä (tuomio 13.3.2007, SMHV v. Kaul, C‑29/05 P, EU:C:2007:162, 42 kohta; tuomio 19.4.2018, EUIPO v. Group, C‑478/16 P, ei julkaistu, EU:C:2018:268, 34 kohta ja tuomio 21.3.2019, Pan v. EUIPO – Entertainment One UK (TOBBIA), T-777/17, ei julkaistu, EU:T:2019:180, 21 kohta).
77

Toiseksi trecondi-treosulfaanin ja syklofosfamidipohjaisten lääkkeiden vertailusta on todettava ensinnäkin, että näiden lääkkeiden ominaisuuksien yhteenvetojen, sellaisina kuin ne ovat saaneet luvan Saksassa ja jotka kantaja on liittänyt asiakirja-aineistoon, mukaan ne on tarkoitettu tiettyjen sairaudentilojen kemoterapiahoidon lisäksi ”luuydinsiirron esihoitoon”, kun on kyse tietyistä tyhjentävästi luetelluista sairauksista (vakava aplastinen anemia; akuutti myelooinen leukemia ja akuutti lymfoidinen leukemia; krooninen myelooinen leukemia), kun taas trecondi-treosulfaanin ominaisuuksien yhteenvedossa mainitaan kantasolusiirron esihoito kaiken tyyppisissä aikuisten pahanlaatuisissa ja hyvänlaatuisissa solumuutoksissa. Näin ollen esimerkiksi syklofosfamidipohjaisten lääkkeiden ominaisuuksien yhteenvedot eivät koske myelodisplastista oireyhtymää tai aikuisten hyvänlaatuisia solumuutoksia toisin kuin trecondi-treosulfaani. Komissio ei kiistä näitä eroja.
44

Aluksi on palautettava mieleen, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan henkilöstösääntöjen säännöksillä, jotka koskevat lääketieteellistä lautakuntaa, joka on kutsuttu koolle henkilöstösääntöjen 73 artiklan mukaisesti, on tarkoitus antaa lääketieteen asiantuntijoiden tehtäväksi lääketieteellisten kysymysten lopullinen arviointi (ks. tuomio 4.10.1991, komissio v. Gill, C‑185/90 P, EU:C:1991:380, 24 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 16.6.2000, C v. neuvosto, T‑84/98, EU:T:2000:156, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Lääketieteellisen lautakunnan tehtävä eli lääketieteellisten kysymysten täysin objektiivinen ja riippumaton arviointi edellyttää, että sen harkinta on täysin vapaata. Lääketieteellisen lautakunnan tekemiä varsinaisia lääketieteellisiä arviointeja on pidettävä lopullisina silloin, kun ne on tehty sääntöjenmukaisissa olosuhteissa. Unionin tuomioistuimilla on ainoastaan toimivalta tutkia yhtäältä, onko mainittu lautakunta perustettu ja onko se toiminut sääntöjenmukaisesti, ja toisaalta, onko sen lausunto sääntöjenmukainen (ks. tuomio 25.10.2017, Lucaccioni v. komissio, T-551/16, ei julkaistu, EU:T:2017:751, 78 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (yhdeksäs jaosto) 9.2.2022 – Heitec vastaan EUIPO – Hetec Datensysteme (HEITEC)

(asia T-520/19)

(EU-tavaramerkki – Menettämismenettely – EU-sanamerkki HEITEC – Mitättömyysosastossa ja valituslautakunnassa esitetyn näytön huomioon ottamatta jättäminen – Asetuksen (EU) 2017/1001 95 artiklan 2 kohta – Tavaramerkin tosiasiallisen käytön puuttuminen – Asetuksen (EY) N:o 207/2009 51 artiklan 1 kohdan a alakohta (josta on tullut asetuksen 2017/1001 58 artiklan 1 kohdan a alakohta) – Asetuksen (EY) N:o 2868/95 40 säännön 5 kohta (josta on tullut delegoidun asetuksen (EU) 2018/625 19 artiklan 1 kohta))

1. EU-tavaramerkki – Menettelysäännökset – Menettämismenettely – Tosiseikat ja todisteet, joita ei ole esitetty tätä varten asetetussa määräajassa – Huomioon ottaminen – Valituslautakunnan harkintavalta (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 95 artiklan 2 kohta; Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 51 artiklan 1 kohdan a alakohta; komission asetuksen N:o 2868/95 1 artikla, 40 säännön 3 ja 5 kohta ja komission asetuksen 2018/625 27 artiklan 4 kohta) (ks. 30–35, 67, 71 ja 73 kohta)

2. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Menettämisperusteet – Tavaramerkkiä ei ole käytetty tosiasiallisesti – Käyttämistä koskeva näyttö – Tosiasiallinen käyttö – Virasto ei tutki asian viran puolesta (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 15 artikla, 42 artiklan 2 kohta, 51 artiklan 1 kohta ja 57 artiklan 2 kohta; komission asetuksen N:o 2868/95 1 artiklan 40 säännön 5 kohta) (ks. 47 ja 51 kohta)

3. EU-tavaramerkki – Menettelysäännökset – Menettämismenettely – Tosiseikat ja todisteet, joita ei ole esitetty tätä varten asetetussa määräajassa – Olosuhteiden vaatima valppaus (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 95 artiklan 2 kohta ja 120 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan c alakohta; komission asetuksen N:o 2868/95 1 artiklan 40 säännön 5 kohta) (ks. 78 kohta)

4. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Menettämisperusteet – Tavaramerkkiä ei ole käytetty tosiasiallisesti – Käyttämistä koskeva näyttö – Tosiasiallinen käyttö – Käsite – Arviointiperusteet – Konkreettisen ja objektiivisen näytön vaatimus (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 15 artiklan 1 kohta ja 51 artiklan 1 kohdan a alakohta; komission asetuksen N:o 2868/95 1 artiklan 22 säännön 3 ja 4 kohta ja 40 säännön 5 kohta) (ks. 94–96 ja 107 kohta)

5. EU-tavaramerkki – Luopuminen, menettäminen ja mitättömyys – Menettämisperusteet – Tavaramerkkiä ei ole käytetty tosiasiallisesti – Sanamerkki HEITEC (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 15 artiklan 1 kohta ja 51 artiklan 1 kohdan a alakohta) (ks. 108 ja 109 kohta)

Aihe

Kanne EUIPO:n toisen valituslautakunnan 23.4.2019 tekemästä päätöksestä (asia R 1171/2018-2), joka koskee Hetec Datensystemen ja Heitecin välistä menettämismenettelyä

Ratkaisu

1) Kanne hylätään.
3.

Euroopan unionin oikeus – Periaatteet – Oikeusvarmuus – Ulottuvuus – Tehoaineen riskinarviointi- ja -hallintakriteerit, jotka on sidottu hyväksymishakemuksen tekopäivän tilanteeseen, on poissuljettu (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1107/2009 15 artiklan 2 kohta; komission asetuksen N:o 844/2012 kahdeksas perustelukappale, 2 artiklan 2 kohta ja 7 artikla) (ks. 84–87 kohta)
4.

Maatalous – Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattaminen – Asetus N:o 1107/2009 – Asetuksessa N:o 1107/2009 tarkoitetun tehoaineen korvattavaksi aineeksi määrittelemisen uudistaminen – Unionin viranomaisten harkintavalta – Laajuus – Tuomioistuinvalvonta – Rajat (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1107/2009; komission asetus 2018/1981) (ks. 64–67 ja 75 kohta)
2.

Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Perustelut – Perusteluvelvollisuus – Ulottuvuus – Tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistetut rajoittavat toimenpiteet terrorismin torjumiseksi – Varojen jäädyttäminen – Vähimmäisedellytykset (SEUT 296 artiklan toinen kohta; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 2 kohdan c alakohta; neuvoston yhteinen kanta 2001/931; neuvoston päätös (YUTP) 2019/25; neuvoston asetukset N:o 2580/2001 ja N:o 2019/24) (ks. 36–40 kohta)
6.

Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Perustelut – Perusteluvelvollisuuden laajuus – Syyriaan kohdistettavat rajoittavat toimenpiteet – Syyriassa toimintaansa harjoittavien merkittävien liike-elämän edustajien maahantulon ja kauttakulun kieltäminen ja varojen jäädyttäminen – Päätös, joka on tehty asianomaisen tuntemassa asiayhteydessä, jonka perusteella asianomainen voi ymmärtää hänen osaltaan toteutetun toimenpiteen ulottuvuuden – Suppeiden perustelujen hyväksyttävyys (SEUT 296 artikla; neuvoston päätöksen 2013/255/YUTP 27 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 28 artiklan 2 kohdan a alakohta, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksillä (YUTP) 2015/1836, (YUTP) 2019/806 ja (YUTP) 2020/719, sekä sen liite I; neuvoston asetuksen N:o 36/2012, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla 2019/798 ja 2020/716, liite II) (ks. 109–114 ja 118–121 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 20, 21 ja 139–141 kohta)
4.

Virkamiehet – Palvelussuhteen ehdot – Vuorotyökorvaus – Myöntämisedellytykset – Sellaisen sisäisen säännöstön käyttöön ottaminen, jossa säädetään 24 tunnin vuorokauden jakamisesta kolmeen jaksoon ja vahvistetaan useita vuoroja niiden sisällä – Sallittavuus (Virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 56 a artikla; neuvoston asetuksen N:o 300/76, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 1873/2006, 1 artiklan 1 kohta) (ks. 108 ja 110–113 kohta)
9.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Rekisteröimisen epääminen, vaikka suhteellinen hylkäysperuste on olemassa ainoastaan osassa unionia (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 77 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 19, 20, 55–57 ja 59 kohta)
2.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 26 ja 27 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 16, 17, 54 ja 59 kohta)
1.

EU-tavaramerkki – EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara haetun tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Arviointiperusteet (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2017/1001 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 17, 18 ja 42 kohta)
335

Tässä asiassa on erityisesti niin, että moititun väärinkäytön rajaamisella ainoastaan LTE-piirisarjojen markkinoihin on vaikutusta kriittistä osuutta koskevan analyysin kaltaisen analyysin keskeisiin muuttujiin. Ennen kaikkea kyse on ensinnäkin kyseessä olevien maksujen määrästä, sillä – kuten kantaja korostaa– UMTS-piirisarjoja vastaavat maksut olisi pitänyt jättää kriittistä osuutta koskevan analyysin ulkopuolelle. Tämän jälkeen kyse on kriittistä osuutta koskevassa analyysissa huomioon otetusta kilpailun piiriin kuuluvasta osuudesta eli siitä Applen kysynnän osuudesta, jonka osalta yhtä tehokas kilpailija kuin kantaja voisi kilpailla kantajan kanssa ja jonka osalta se voisi jakaa tarvittavat kustannukset kompensoidakseen Applelle kyseessä olevien maksujen menetyksen. On vielä huomattava, että kyse on kriittistä osuutta koskevassa analyysissa huomioon otetuista piirisarjojen kustannuksista ja hinnoista, sillä komissio on riidanalaisessa päätöksessä erityisesti katsonut, että UMTS- ja LTE-piirisarjojen keskihinnat eivät olleet samanlaiset (riidanalaisen päätöksen 217 perustelukappale).