Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Kumoamiskanne - Väitteet EHTY:n perustamissopimuksen lainvastaisuudesta - Tutkimatta jättäminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 33, 36, 65 ja 66 artikla)

2 Yhteisön oikeus - Periaatteet - Perusoikeudet, joiden kunnioittamista yhteisön tuomioistuimet valvovat - Euroopan ihmisoikeussopimuksen huomioon ottaminen

(Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohta)

3 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Hallinnollinen menettely - Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen - Menettelylliset takeet - Komission päätösten tehokas tuomioistuinvalvonta - Riippumaton ja puolueeton tuomioistuin - Täysi harkintavalta

(EHTY:n perustamissopimuksen 33, 36 ja 65 artikla)

4 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Konsernin ja sen tytäryhtiöiden tekemä kilpailusääntöjen rikkominen - Emoyhtiön vaikea yksilöitävyys - Vastuun kohdentaminen tytäryhtiöihin yhteisvastuullisesti

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

5 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Hallinnollinen menettely - Kieliä koskevat järjestelyt - Väitetiedoksiannon liitteiden saatavuus niiden alkuperäisellä kielellä

6 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt- Hallinnollinen menettely - Komission velvollisuudet - Kohtuullisen ajan noudattaminen

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artikla)

7 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrä - Laskentamenetelmät - Yritysten viitevuoden liikevaihto saadaan muuntaa ecuiksi saman vuoden keskimääräisen vaihtokurssin mukaan

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

8 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Kilpailusääntöjen rikkomisten vakavuus - Lieventävät asianhaarat - Kartellissa sovitusta poikkeava toiminta - Arviointi

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

9 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Kielto - Kilpailusääntöjen rikkominen - Tahallisuuden käsite

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 1 kohta)

10 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Yrityksen asenne hallinnollisessa menettelyssä

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

11 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistamisperusteet - Kilpailusääntöjen rikkomisten vakavuus - Lieventävät asianhaarat - Kilpailusääntöjen rikkomisen lopettaminen komission puututtua asiaan ei ole lieventävä asianhaara

(EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklan 5 kohta)

12 EHTY - Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt - Sakon määrän vahvistaminen - Sakon määrääminen yhteisöjen tuomioistuimissa - Täysi harkintavalta

(EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1 Väite, jolla pyritään riitauttamaan EHTY:n perustamissopimuksen 65 ja 66 artiklassa toteutetun kartelleita koskevan seuraamusjärjestelmän laillisuus taikka myös perustamissopimuksen 33 ja 36 artiklassa toteutetun hallintoelinten toimenpiteiden tuomioistuinvalvontaa koskevan järjestelmän laillisuus, on jätettävä tutkimatta.

Perustamissopimus itsessään ei nimittäin ole komission säädös, eivätkä yhteisöjen tuomioistuimet siksi voi valvoa sen laillisuutta perustamissopimuksen 33 tai 36 artiklan perusteella.

2 Perusoikeudet ovat olennainen osa yleisiä oikeusperiaatteita, joiden noudattamista yhteisöjen tuomioistuimet valvovat. Tältä osin yhteisöjen tuomioistuimet tukeutuvat jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen sekä kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin, joiden syntyyn jäsenvaltiot ovat vaikuttaneet tai joihin ne ovat liittyneet. Tässä yhteydessä Euroopan ihmisoikeussopimuksella, johon muun muassa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdassa viitataan, on erityinen merkitys.

3 Komission on noudatettava yhteisön oikeuden mukaisia menettelyllisiä takeita hallinnollisessa menettelyssä, jossa tehtävällä päätöksellä todetaan kilpailusääntöjen rikkominen ja määrätään sen vuoksi EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti sakko. Nämä menettelylliset takeet eivät estä komissiota huolehtimasta sekä syyttämiseen että päätöksentekoon kuuluvista tehtävistä eivätkä ne velvoita sitä järjestämään sisäistä organisaatiotaan siten, että yksi ja sama virkamies ei voisi toimia samassa asiassa sekä tutkijana että esittelijänä.

Se, että komission jokaiseen päätökseen, jossa todetaan yhteisön kilpailusääntöjen rikkominen ja rangaistaan siitä, on voitava kohdistaa tehokas tuomioistuinvalvonta, on jäsenvaltioiden yhteisiin valtiosääntöperinteisiin perustuva yhteisön oikeuden yleinen periaate. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen riippumattomana ja puolueettomana tuomioistuimena EHTY:n perustamissopimuksen 36 artiklan mukaisesti täydellä harkintavallalla tapahtuvan seuraamuksen tuomioistuinvalvonnan, johon tarvittaessa liittyy perustamissopimuksen 33 artiklan nojalla tapahtuva päätöksen muiden osien laillisuusvalvonta, on katsottava vastaavan tätä vaatimusta.

4 Ottaen huomioon, että konsernin emoyhtiö ja sen tytäryhtiöt muodostavat yhden ainoan taloudellisen yksikön, emoyhtiön voidaan katsoa olevan vastuussa tytäryhtiöiden menettelystä, jos tytäryhtiöt eri oikeushenkilöllisyydestään huolimatta eivät määritä itsenäisesti toimintaansa markkinoilla vaan noudattavat lähinnä konsernin niille toiminnan käynnistäjänä ja yhteensovittajana antamia ohjeita.

Milloin konserni ja sen tytäryhtiöt osallistuvat kilpailusääntöjen rikkomisiin yhtä suuressa määrin eikä niiden omakohtaisia osallisuusasteita näihin rikkomisiin voida erottaa toisistaan, ja konsernin rakenne ja sen omistuksen jakautuneisuus tekee mahdottomaksi tai kohtuuttoman vaikeaksi määrittää konsernia johtavan oikeushenkilön, jonka voitaisiin konsernin toiminnan yhteensovittamisesta vastaavana tahona katsoa olevan vastuussa siihen kuuluvien eri yhtiöiden tekemistä kilpailusääntöjen rikkomisista, komissiolla on kuitenkin oikeus katsoa tytäryhtiöiden olevan yhteisesti vastuussa konsernin koko menettelystä, jottei näiden yhtiöiden eri oikeushenkilöllisyydestä johtuva muodollinen ero estäisi toteamasta niiden markkinakäyttäytymisen yhteneväisyyttä kilpailusääntöjen soveltamisessa.

5 Hallinnollisessa menettelyssä, jossa tehtävällä päätöksellä todetaan EHTY:n kilpailusääntöjen rikkomisia, komission ei voida edellyttää kääntävän muita asiakirjoja kuin ne, joihin se perustaa väitteensä. Viimeksi mainittujen asiakirjojen on sitä paitsi katsottava olevan todisteita, joihin komissio nojautuu, ja ne on sen vuoksi saatettava päätöksen vastaanottajan tietoon sellaisinaan, jotta vastaanottaja saa tietoonsa komission niistä tekemän tulkinnan, johon komissio on perustanut sekä väitetiedoksiantonsa että päätöksensä, ja jotta vastaanottaja voisi siten puolustaa oikeuksiaan tehokkaasti.

6 Se, että komission on tehtävä kohtuullisessa ajassa hallinnollisen menettelyn päätteeksi kilpailua koskevat päätökset, on yhteisön oikeuden yleinen oikeusperiaate. Hallinnollisen menettelyn keston kohtuullisuutta on arvioitava tapauskohtaisesti ja arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa asiayhteys, komission käyttämät eri menettelyvaiheet, asianosaisten toiminta menettelyn aikana, asian vaikeusaste sekä asian merkitys eri osapuolille.

7 Milloin komissio määrää EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti useille yrityksille sakkoja kilpailusääntöjen rikkomisista, mikään ei estä komissiota ilmaisemasta sakkojen määrää ecuina, joka on kansalliseksi valuutaksi muunnettavissa oleva rahayksikkö. Sitä paitsi yritykset voivat sen ansiosta helpommin vertailla asiassa määrättyjä sakkoja.

Komissio voi sakon laskemiseksi muuntaa ecuiksi kunkin yrityksen liikevaihdon viitevuodelta eli viimeiseltä kilpailusääntöjen rikkomisen tekoaikaan sisältyvältä kokonaiselta vuodelta käyttäen saman vuoden keskimääräistä vaihtokurssia.

Ensinnäkin komission on yleensä käytettävä yhtä ja samaa menetelmää laskiessaan sakkoja, joita yrityksille määrätään seuraamuksena osallistumisesta samaan kilpailusääntöjen rikkomiseen. Jotta komissio voisi verrata eri yritysten omana kansallisena valuuttanaan ilmoittamia liikevaihtoja, sen on muunnettava liikevaihdot yhdeksi ja samaksi rahayksiköksi kuten ecuiksi, koska ecun arvo määräytyy kaikkien jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen arvon perusteella.

Kun komissio on ottanut huomioon kunkin yrityksen liikevaihdon viitevuodelta, se on voinut arvioida kunkin yrityksen kokoa ja taloudellista valtaa sekä kunkin yrityksen osalta kilpailusääntöjen rikkomisen laajuutta, koska näillä seikoilla on merkitystä arvioitaessa kunkin yrityksen osalta kilpailusääntöjen rikkomisen vakavuutta. Kun komissio on asianomaisia liikevaihtoja ecuiksi muuntaessaan käyttänyt viitevuoden keskimääräisiä vaihtokursseja, se on voinut välttää sen, että kilpailusääntöjen rikkomisen päättymisen jälkeen tapahtuneet valuuttakurssivaihtelut vaikuttaisivat yritysten koon ja taloudellisen vallan sekä kilpailusääntöjen rikkomisen laajuuden arviointiin kunkin osalta ja siten rikkomisen vakavuuden arviointiin. Arvioinnin on nimittäin perustuttava todelliseen taloudelliseen tilanteeseen, sellaisena kuin se ilmeni silloin, kun kilpailusääntöjen rikkominen tapahtui.

Sellaisella sakkojen laskentamenetelmällä, jossa käytetään viitevuoden keskimääräistä vaihtokurssia, voidaan välttää ne sattumanvaraiset vaikutukset, joita aiheutuu viitevuoden ja päätöksen tekovuoden välillä kansallisten valuuttojen todellisissa arvoissa mahdollisesti tapahtuvista muutoksista. Vaikka tämä menetelmä voikin johtaa siihen, että tietyn yrityksen maksettavaksi tulee määrä, joka kansallisena valuuttana ilmaistuna on nimellisarvoltaan suurempi tai pienempi kuin mitä sen maksettavaksi olisi tullut sovellettaessa päätöksen tekopäivän vaihtokurssia, tämä on vain looginen seuraus eri kansallisten valuuttojen todellisten arvojen vaihteluista.

8 Se, ettei yritys ole toiminut erityisen aktiivisesti tai yllyttäjänä, ei poista sen vastuuta osallistumisestaan kilpailusääntöjen rikkomiseen.

Sekään, että yritys, jonka on näytetty osallistuneen kilpailijoidensa kanssa hintoja koskevaan yhteistoimintaan, ei ole markkinoilla toiminut siten kuin kilpailijoiden kanssa on sovittu, ei välttämättä ole sellainen seikka, joka olisi sakkojen suuruutta määrättäessä otettava huomioon lieventävänä asianhaarana. Yritys, joka kilpailijoidensa kanssa harjoittamastaan yhteistoiminnasta huolimatta noudattaa jokseenkin itsenäistä politiikkaa markkinoilla, voi yksinkertaisesti yrittää käyttää kartellia hyväkseen.

9 Kilpailusääntöjen rikkomista voidaan pitää tahallisena, vaikkei yritys olisi tiennyt rikkovansa EHTY:n perustamissopimuksen 65 artiklassa määrättyä kieltoa. Riittää, ettei se voinut olla tietämättä, että lainvastaiseksi katsottu toiminta oli omiaan vääristämään tavanomaista kilpailua yhteismarkkinoilla.

10 Sakon määrän alentaminen hallinnollisessa menettelyssä harjoitetun yhteistyön vuoksi on perusteltua vain, jos komissio on yrityksen käyttäytymisen vuoksi voinut todeta kilpailusääntöjen rikkomisen helpommin ja mahdollisesti saada sen loppumaan.

23 Yrityksen harjoittaman kilpailusääntöjen tahallisen rikkomisen lopettamista ei voida pitää lieventävänä asianhaarana, kun se on johtunut siitä, että komissio on puuttunut asiaan.

24 Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvistaa sakon määrän täyttä harkintavaltaansa käyttäen, kyseessä ei ole täsmällinen aritmeettinen laskutoimitus. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei myöskään ole sidottu komission laskutoimituksiin, vaan sen on suoritettava oma arviointinsa ottaen huomioon kaikki asiaan liittyvät seikat.