ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Ehdottomat hylkäysperusteet — Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran tai palvelun ominaisuuksia — Tavoite — Vapaana pitämisen tarve — (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohta)

2. Muutoksenhaku — Valitusperusteet — Yhteisöjen tuomioistuimen harjoittama ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle esitetyn tosiseikaston arvioinnin valvonta — Toimivallan ulkopuolelle jääminen ‑ Yhteisön tavaramerkiksi haettu merkki — (EY 225 artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

Tiivistelmä

1. Kun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa kielletään rekisteröinti yhteisön tavaramerkiksi sellaisilta merkeiltä ja merkinnöiltä, joita voidaan elinkeinotoiminnassa käyttää osoittamaan niiden tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksia, joiden rekisteröintiä haetaan, sillä toteutetaan yleistä etua, joka edellyttää tällaisten merkkien tai merkintöjen voivan olla vapaasti kaikkien käytettävissä. Tällä säännöksellä estetään siis se, että ainoastaan yksi yritys saisi käyttää tällaisia merkkejä tai merkintöjä sen vuoksi, että ne on rekisteröity tavaramerkiksi.

(ks. 24 ja 25 kohta)

2. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsittelemänsä kumoamiskanteen – jonka kohteena on sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunnan päätös ja jonka ratkaisussa se on katsonut, että rekisteröitäväksi haettu merkki ”ei ole tavallinen asianomaiselle kohdeyleisölle” – yhteydessä suorittama tosiseikkojen arviointi ei ole sellainen oikeuskysymys, että se sellaisenaan kuuluisi yhteisöjen tuomioistuimen muutoksenhakuasteena harjoittaman valvonnan piiriin.

(ks. 29 ja 30 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Henkilöiden vapaa liikkuvuus — Sijoittautumisvapaus — Ajokortti — Direktiivi 91/439/ETY — Lähtömaasta saatua ajokorttia ei voi rekisteröidä vastaanottavan jäsenvaltion ajokorttirekisteriin — Ajokortin vaihtopakko ei ole hyväksyttävissä — Kortin uusimista vastaanottavassa jäsenvaltiossa koskevien ehtojen noudattaminen — Kortinhaltijan todistustaakka — Kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kielto — Yhteisön säännöstöä ei voida soveltaa jäsenvaltion täysin sisäiseen tilanteeseen — (Neuvoston direktiivin 91/439/ETY 1 artikla)

Tiivistelmä

Yhteisön ajokortista annetun direktiivin 91/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/47/EY, jossa asetetaan yhteisön ajokorttien vastavuoroisen tunnustamisen periaate, 1 artiklan 1 ja 2 kohtaa on tulkittava niin, että ne ovat esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa asetetaan tietyissä tilanteissa toisen jäsenvaltion myöntämän ajokortin haltijoille, jotka ovat sijoittautuneet ensin mainitun jäsenvaltion alueelle, velvollisuus vaihtaa kyseinen ajokortti kotimaiseen ajokorttiin sen vuoksi, ettei toisen jäsenvaltion myöntämää ajokorttia, joka ei ole vastaanottavassa jäsenvaltiossa sovellettavien ajokortin voimassaoloaikaa koskevien säännösten mukainen, voida rekisteröidä siellä ajokorttirekisteriin.

Jäsenvaltion myöntämän ajokortin haltijan, joka asuu vakinaisesti toisen jäsenvaltion alueella ja joka on käyttänyt direktiivin 91/439/ETY 1 artiklan 3 kohdassa säädettyä mahdollisuuttaan soveltaa tiettyjä kansallisia säännöksiä, asiana on osoittaa täyttävänsä vastaanottavan jäsenvaltion antamissa ajokortin uusimista koskevissa säännöksissä mainitut edellytykset. Kuitenkin sen jälkeen kun tämä on kerran osoitettu, on vastaanottavan jäsenvaltion viranomaisten asiana tehdä tästä päätelmät ja antaa kyseiselle kortinhaltijalle lupa ajaa ajoneuvoa tämän alkuperäisellä ajokortilla.

Tätä ei muuksi muuta se, että jäsenvaltio ei saa edellyttää siellä asuvien yhteisön kansalaisten vaihtavan toisen jäsenvaltion myöntämän ajokortin kotimaiseen ajokorttiin, vaikka tällaisen kotimaisen kortin haltijat, jotka ovat pääsääntöisesti vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisia, on velvoitettu uusimaan korttinsa tietyin aikavälein. Mahdollinen syrjintä, jonka kohteeksi jäsenvaltion kansalaiset saattavat joutua tämän jäsenvaltion oikeuden mukaan, kuuluu tämän jäsenvaltion oikeuden soveltamisalaan, joten se on ratkaistava mainitun jäsenvaltion sisäisen oikeusjärjestyksen mukaisesti.

(ks. 35–37 kohta ja tuomiolauselma)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Välitoimet Täytäntöönpanon lykkääminen Väliaikaismääräykset Välitoimihakemuksen hyväksymisedellytykset Vakava ja korjaamaton vahinko Todistustaakka Valtiontuen takaisinperimiseen velvoittava komission päätös Tuensaajien oikeuksia on loukattu

(EY 242 artikla)

2. Välitoimet Tutkittavaksi ottamisen edellytykset Kanne Muotovaatimukset Esitys perusteista, joiden vuoksi vaadituista toimenpiteistä määrääminen on ilmeisesti perusteltua

(Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan hakemuksen kiireellisyyden osalta on todettava, että sen asianosainen, joka vetoaa vakavaan ja korjaamattomaan vahinkoon, on näytettävä toteen sen tapahtuminen. Vaikka on totta, että tällaisen vahingon olemassaoloa ei tarvitse todeta ehdottomalla varmuudella vaan riittää, että vahingon aiheutuminen on riittävän todennäköistä, toimenpidettä vaativan asianosaisen on kuitenkin näytettävä toteen tosiseikat, joiden perusteella tällaista vahinkoa voidaan pitää vakavana ja korjaamattomissa olevana. Tätä vaatimusta ei ole täytetty, jos kyseinen asianosainen tuo esiin ainoastaan yleisiä näkökohtia ilman, että se vetoaisi vaatimustensa tueksi yhteenkään konkreettiseen seikkaan.

Niihin komission päätöksiin, joissa vaaditaan sen yhteismarkkinoille soveltumattomaksi katsomien valtiontukien takaisin perimistä, kuuluu erottamattomana osana tällaisten tukien saajina olevien henkilöiden oikeuksien loukkaaminen siitä riippumatta, miten väitetyn erityisen oikeuden loukkauksen vakavuutta ja korjaamattomuutta on konkreettisesti arvioitava jokaisen tarkasteltavana olevan tapauksen osalta.

( ks. 1416 ja 21 kohta )

2. Hakemus, jossa kantaja tyytyy vain viittamaan pääasian kumoamiskanteeseensa ja toteamaan, että tässä kanteessa esitetyt vaatimukset todennäköisesti hyväksytään, ei täytä niitä vaatimuksia, jotka on asetettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan 2 kohdassa, jonka nojalla täytäntöönpanon lykkäämistä koskevassa hakemuksessa on ilmoitettava erityisesti ne seikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi välitoimesta määrääminen on ilmeisesti perusteltua. Pelkkä viittaus kumoamiskanteeseen ei voi korjata sitä, ettei sellaisista kumoamiskanteen perusteista ole esitetty mitään selvitystä, joiden perusteella täytäntöönpanon lykkäämistä koskevaa hakemusta voitaisiin pitää ensiarviolta perusteltuna (fumus boni juris).

( ks. 2527 kohta )
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys 11 päivänä toukokuuta 1999. - Philippe Anssens vastaan Directeur des services fiscaux du Nord. - Ennakkoratkaisupyyntö: Tribunal de grande instance de Lille - Ranska. - Ennakkoratkaisupyyntö - Tutkimatta jättäminen. - Asia C-325/98.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu I-02969



Tiivistelmä



Avainsanat

Ennakkoratkaisukysymykset - Tutkittavaksi ottaminen - Kysymykset, jotka on esitetty antamatta riittäviä tietoja asiaa koskevista tosiseikoista ja lainsäädännöstä - Kysymykset, joihin ei voida antaa hyödyllistä vastausta

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla (josta on tullut EY 234 artikla); EY:n tuomioistuimen perussäännön 20 artikla)

Tiivistelmä

Jotta yhteisön oikeutta voitaisiin tulkita siten, että tulkinnasta on kansalliselle tuomioistuimelle hyötyä, sen on määriteltävä esittämiinsä kysymyksiin liittyvät tosiseikat ja oikeudelliset seikat tai ainakin selostettava ne tosiseikkoja koskevat olettamukset, joihin kysymykset perustuvat.

Ennakkoratkaisupyynnöissä olevien tietojen perusteella yhteisöjen tuomioistuin voi antaa asian ratkaisun kannalta hyödyllisiä vastauksia, minkä lisäksi niiden perusteella jäsenvaltioilla ja muilla osapuolilla on mahdollisuus esittää huomautuksensa EY:n tuomioistuimen perussäännön 20 artiklan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuimen on valvottava, että tämä mahdollisuus turvataan, ottaen huomioon se, että edellä mainitun artiklan mukaan ainoastaan ennakkoratkaisupyynnöt ilmoitetaan osapuolille.

Tästä seuraa, että kansallisen tuomioistuimen ennakkoratkaisupyyntö, jossa ei ole vireillä olevan asian tosiseikkoja ja oikeudellisia kysymyksiä koskevia tietoja eikä syitä, joiden vuoksi kansallinen tuomioistuin on katsonut tarpeelliseksi esittää kysymyksen yhteisöjen tuomioistuimelle, ei täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys 4 päivänä helmikuuta 2000. - Emesa Sugar (Free Zone) NV vastaan Aruba. - Ennakkoratkaisupyyntö: Arrondissementsrechtbank te 's-Gravenhage - Alankomaat. - Oikeudenkäynti - Pyyntö saada esittää huomautuksia vastaukseksi julkisasiamiehen ratkaisuehdotukseen - Perusoikeudet. - Asia C-17/98.



Oikeustapauskokoelma 2000 sivu I-00665



Tiivistelmä



Avainsanat

Yhteisön oikeus - Periaatteet - Perusoikeudet, joiden kunnioittamista yhteisöjen tuomioistuin valvoo - Euroopan ihmisoikeussopimuksen huomioon ottaminen - Jokaisen oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin - Se, että yhteisöjen tuomioistuin hylkää pyynnön saada esittää huomautuksia vastaukseksi julkisasiamiehen ratkaisuehdotukseen - Rikkominen - Rikkomatta jättäminen

(EY 222 artikla; EU 6 artiklan 2 kohta; Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kohta; EY:n tuomioistuimen perussäännön 18 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 59 ja 61 artikla)

Tiivistelmä

$$Perusoikeudet ovat erottamaton osa yleisiä oikeusperiaatteita, joiden noudattamista yhteisöjen tuomioistuin valvoo. Tätä varten yhteisöjen tuomioistuin tukeutuu jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen ja kansainvälisiin ihmisoikeuksia koskeviin asiakirjoihin, joiden syntyyn jäsenvaltiot ovat vaikuttaneet tai joihin ne ovat liittyneet. Tältä osin Euroopan ihmisoikeussopimus, johon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa sitä paitsi viitataan, on erityisen tärkeä.

Kyseisen sopimuksen 6 artiklan 1 kohta, joka koskee jokaisen oikeutta siihen, että hänen asiansa käsitellään kontradiktorisessa menettelyssä oikeudenmukaisesti, ei estä yhteisöjen tuomioistuinta hylkäämästä asianosaisen pyyntöä saada esittää kirjallisia huomautuksia vastaukseksi julkisasiamiehen ratkaisuehdotukseen.

Tuomioistuinjärjestelmässä, joka on luotu perustamissopimuksella ja tuomioistuimen perussäännöllä ja jota on täsmennetty tuomioistuimen työjärjestyksellä, julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset ovat, toisin kuin sellainen tuomioistuimelle tai asianosaisille tarkoitettu mielipide, joka on peräisin yhteisöjen tuomioistuimen ulkopuoliselta viranomaiselta tai jonka arvovalta perustuu syyttäjälaitoksen arvovaltaan, tämän toimielimen jäsenen henkilökohtaisia, perusteltuja ja julkisesti ilmaistuja mielipiteitä, joilla julkisasiamies osallistuu julkisesti ja henkilökohtaisesti yhteisöjen tuomioistuimen päätöksentekoon ja näin ollen yhteisöjen tuomioistuimelle uskotun lainkäyttötehtävän suorittamiseen.

Juuri kontradiktorisen menettelyn päämäärän perusteella - päämääränä on sen välttäminen, että väitteillä, joista asianosaiset eivät ole voineet keskustella, voisi olla vaikutusta yhteisöjen tuomioistuimeen - yhteisöjen tuomioistuin voi työjärjestyksensä 61 artiklan mukaan omasta aloitteestaan tai julkisasiamiehen ehdotuksesta tai myös asianosaisten pyynnöstä määrätä suullisen käsittelyn aloitettavaksi uudelleen, jos se katsoo, että sillä ei ole riittävästi tietoa asiasta tai että asia olisi ratkaistava sellaisen väitteen perusteella, josta asianosaiset eivät ole keskustelleet.

(ks. 8-10, 14-15, 18 ja 20 kohta)
Yhteisöjen tuomioistuimen presidentin määräys 23 päivänä heinäkuuta 1998. - Spyridoula Celia Alexopoulou vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Väliintulo. - Asia C-155/98 P-I.



Oikeustapauskokoelma 1998 sivu I-04943



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo - Henkilöstöasiat - Virkamiehen osallistuminen väliintulijana sellaiseen oikeudenkäyntiin, jossa käsitellään toisen virkamiehen nostamaa kumoamiskannetta - Hyväksymisedellytykset

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan toinen kohta; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 93 ja 123 artikla)

2 Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo - Henkilöt, joilla on oikeus esiintyä väliintulijoina - Oikeudenkäynti, jonka kohde on samanlainen kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käsiteltävänä olevassa toisessa riita-asiassa - Väliintulo-oikeuden epääminen - Puolustautumisoikeudet - Puolustautumisoikeuksia ei ole loukattu

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan toinen kohta, yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 93 ja 123 artikla)

Tiivistelmä

3 Kun kyseessä on virkamiehen pyyntö saada osallistua väliintulijana sellaiseen oikeudenkäyntiin, jossa käsitellään toisen virkamiehen nostamaa kumoamiskannetta, EY:n tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan toisen kohdan ilmaisulla "asian ratkaisu koskee heidän oikeuttaan" on katsottava tarkoitettavan sitä, että nimenomaan ratkaisu, joka annetaan kumottavaksi vaaditun toimenpiteen osalta, vaikuttaa asianomaisten etuihin.

Tästä syystä väliintulohakemusta, jonka virkamies on esittänyt saadakseen osallistua oikeudenkäyntiin, jossa käsitellään toisen virkamiehen oman palkkatasonsa määrittelyä koskevasta päätöksestä nostamaa kumoamiskannetta, ei voida hyväksyä.

4 Jos henkilö, joka on pyytänyt lupaa saada osallistua oikeudenkäyntiin väliintulijana, on itse asianosaisena ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa, jonka käsittelyä on lykätty siihen asti, kun yhteisöjen tuomioistuin antaa tuomion siinä asiassa, jonka käsittelyyn hän on pyytänyt saada osallistua väliintulijana, hänen puolustautumisoikeuksiaan ei loukata, jos hänen pyyntönsä saada osallistua oikeudenkäyntiin väliintulijana hylätään tässä viimeksi mainitussa asiassa, jossa esillä oleva tilanne tai jossa esitetyt perustelut ovat samanlaisia kuin hänen omansa.

Ratkaisu, jonka yhteisöjen tuomioistuin antaa käsiteltävänään olevassa asiassa, ei näet vaikuta niihin oikeuksiin, joihin väliintulon hakija voi vedota siinä oikeudenkäynnissä, jossa hän on kantajana ja jossa hän voi esittää kanneperusteittensa kannalta asianmukaisina pitämänsä perustelut.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo - Henkilöt, joilla on oikeus esiintyä väliintulijoina - Asia, joka koskee komission harkintavallan laajuutta menettelyssä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa - Eläinlääkintähuoltoalan etujärjestön väliintulohakemuksen hyväksymisedellytykset

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan toinen kohta; neuvoston asetus N:o 2377/90)

Tiivistelmä

EY:n tuomioistuimen perussäännön 37 artiklan toisen kohdan mukaan oikeus esiintyä väliintulijana yhteisöjen tuomioistuimessa käsiteltäväksi saatetussa asiassa on kaikilla, jotka osoittavat tämän asian ratkaisun koskevan heidän oikeuttaan. Erityisesti on hyväksytty etujärjestöt, joiden tarkoituksena on puolustaa jäseniään, väliintulijoiksi asioissa, joissa on kyse niiden jäseniin vaikuttavista periaatteellisista kysymyksistä.

Kun asiaan liittyy periaatteellisia kysymyksiä, jotka koskevat komission harkintavallan laajuutta asetuksessa N:o 2377/90 säännellyssä yhteisön menettelyssä eläinlääkejäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläinperäisissä elintarvikkeissa, sen ratkaisu koskee tällä tavoin sellaisen järjestön oikeutta, jonka jäsenyys yhdistää Euroopan eläinlääkintähuoltoalan kansallisia järjestöjä ja eläinlääkintähuollossa käytettävien tuotteiden valmistajia, koska näihin kysymyksiin annettavalla vastauksella saattaa olla välitöntä vaikutusta tämän järjestön jäsenten etuihin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu - Kohde - Yhteisön toimielinten ja yhteisön henkilöstön toteuttamien toimien käsite - Yhteisön primaarioikeuden toimet eivät kuulu kyseiseen käsitteeseen - Yhtenäisasiakirjaan perustuva vahinko

(EY:n perustamissopimuksen 7 A artikla (josta on muutettuna tullut EY 14 artikla), 178 artikla (josta on tullut EY 235 artikla) ja 215 artiklan 2 kohta (josta on tullut EY 288 artiklan 2 kohta))

2 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Kanneperuste, joka esitetään ensimmäistä kertaa vasta muutoksenhaun yhteydessä - Tutkimatta jättäminen

(Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

3 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Yhteisöjen tuomioistuimen harjoittama selvitysaineiston arvioinnin valvonta - Tutkimatta jättäminen selvitysaineiston vääristämistä lukuun ottamatta

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla (josta on tullut EY 225 artikla); Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

Tiivistelmä

1 Yhteisön tuottamuksesta riippumattoman vastuun osalta neuvostoa ja komissiota ei voida saattaa vastuuseen vahingosta, joka tulliasioitsijoille on aiheutunut tulli- ja verorajojen poistamisesta yhtenäisasiakirjan voimaantulon seurauksena. Yhtenäisasiakirjan 13 artikla, jolla ETY:n perustamissopimukseen lisättiin 8 a artikla, josta tuli EY:n perustamissopimuksen 7 a artikla (josta on muutettuna tullut EY 14 artikla), ja jossa määrätään, että "Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja", on suora ja ratkaiseva syy kyseiseen vahinkoon. Yhtenäisasiakirja kuuluu yhteisön primaarioikeuteen, eikä siten ole EY:n perustamissopimuksen 215 artiklan toisen kohdan (josta on tullut EY 288 artiklan toinen kohta) mukainen yhteisön toimielinten eikä yhteisön henkilöstön tehtäviään suorittaessaan toteuttama toimi, joten yhteisön sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu ei voi syntyä sen perusteella.

2 Kanneperuste, joka esitetään ensimmäistä kertaa vasta muutoksenhaun yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimessa, on jätettävä tutkimatta. Jos asianosainen saisi esittää yhteisöjen tuomioistuimessa perusteen, jota se ei ole esittänyt ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, se tarkoittaisi sitä, että se saisi saattaa yhteisöjen tuomioistuimen, jonka toimivalta valitusasioissa on rajoitettu, käsiteltäväksi laajemman kanteen kuin mitä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on käsitelty. Muutoksenhakuasioissa yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta rajoittuu siten ensimmäisessä tuomioistuimessa esitettyjen kanneperusteiden osalta annetun oikeudellisen ratkaisun arviointiin.

3 Ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on toimivaltainen toisaalta toteamaan asian tosiseikaston, paitsi jos sen toteamusten aineellinen epätäsmällisyys johtuu sille toimitetuista asiakirjoista, ja toisaalta arvioimaan näitä tosiseikkoja. Tosiseikkojen arviointi ei siis ole tilannetta, jossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esitetty todistusaineisto on otettu vääristyneellä tavalla huomioon, lukuun ottamatta oikeudellinen kysymys, joka sellaisenaan kuuluisi yhteisöjen tuomioistuimen valvontaan.
61997O0315

Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (toinen jaosto) 3 päivänä maaliskuuta 1999. - Diego Echauz Brigaldi, César Montoliu García, María Jesús Ruíz Monroy, Carmen Ochoa de Michelena, Maria Carmen Labrador Rubio ja Leopoldo Fabra Utray vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Muutoksenhaku - Henkilöstö - Komission päätökset olla myöntämättä erityislomaa vaaleja ja matkapäiviä varten - Valitus, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat ja joka on selvästi perusteeton. - Asia C-315/97 P.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu I-01287
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys 21 päivänä maaliskuuta 1997. - Région wallonne vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kumoamiskanne - Yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan selvä puuttuminen - Asian siirtäminen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle. - Asia C-95/97.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu I-01787



Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely - Yhteisöjen tuomioistuimen ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen välinen toimivallan jako - Kumoamiskanne - Jäsenvaltion nostaman kanteen käsite - Kanne, jonka liittovaltion alueellinen viranomainen on nostanut yhteisöjen tuomioistuimessa - Yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan selvä puuttuminen - Asian siirtäminen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle

(EHTY:n perustamissopimuksen 33 artikla, EY:n perustamissopimuksen 173 artikla; EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 47 artiklan 2 kohta; EY:n tuomioistuimen perussäännön 47 artiklan 2 kohta; neuvoston päätökset 88/591/EHTY, ETY, Euratom, 93/350/Euratom, EHTY, ETY ja 94/149/EHTY, EY)

Tiivistelmä

Yhteisöjen tuomioistuimella on päätöksen 94/149/EHTY, EY voimaantulon jälkeen toimivalta tutkia ainoastaan jäsenvaltion tai yhteisöjen toimielimen nostamat kanteet.

Perustamissopimusten rakenteesta käy tältä osin ilmi, että jäsenvaltion käsitteellä, sellaisena kuin sitä on käytetty institutionaalisia seikkoja koskevissa oikeussäännöissä ja erityisesti kanteen nostamista koskevissa oikeussäännöissä, tarkoitetaan ainoastaan Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioiden hallituksia, eikä sitä voida laajentaa koskemaan aluehallituksia tai itsenäisiä yhteisöjä, riippumatta niille myönnetyn toimivallan laajuudesta. Päinvastaisen näkemyksen hyväksymisellä loukattaisiin perustamissopimusten mukaista institutionaalista tasapainoa. Perustamissopimuksissa määritellään erityisesti ne edellytykset, joilla jäsenvaltiot eli perustamissopimusten ja liittymissopimusten sopimuspuolina olevat valtiot osallistuvat yhteisöjen toimielinten toimintaan. Euroopan yhteisöihin ei nimittäin voi kuulua enempää jäsenvaltioita kuin on niitä valtioita, jotka näihin yhteisöihin ovat virallisesti liittyneet.

Kun liittovaltion alueellisen viranomaisen kaltainen oikeushenkilö on nostanut kumoamiskanteen EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan nojalla ja kun se vetoaa myös EY:n perustamissopimuksen 173 artiklaan, yhteisöjen tuomioistuimelta puuttuu selvästi toimivalta tutkia asia, ja sen on EY:n ja EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 47 artiklan toisen kohdan nojalla siirrettävä asia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Myöntämisedellytykset - Fumus boni juris - Vakava ja korjaamaton vahinko - Välitoimista päättävän tuomioistuimen harkintavalta - Samanaikaisesti täytettävät edellytykset - Seuraukset valitusasiassa

(EY:n perustamissopimuksen 185 ja 186 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan 2 kohta; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 2 kohta)

2 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Riittämättömät perustelut - Soveltaminen välitoimia koskevassa määräyksessä

Tiivistelmä

3 Välitoimista päättävällä tuomarilla on laaja harkintavalta, kun hän tutkii täytäntöönpanon lykkäämistä tai muiden välitoimien määräämistä koskevaa hakemusta ja hän voi asian erityispiirteet huomioon ottaen määrittää, miten ja missä järjestyksessä nämä eri edellytykset on tarkistettava, koska yhteisön oikeudessa ei ole sellaisia ennalta määrättyjä sääntöjä, joiden mukaan tuomarin olisi arvioitava välitoimien määräämisen tarpeellisuutta.

Valitettaessa määräyksestä, jolla välitoimihakemus on hylätty siitä syystä, että vaaditut toimet eivät olleet kiireellisiä, valitusperusteet, joilla yritetään osoittaa, että välitoimista määrääminen on tosiseikat ja oikeudelliset seikat huomioon ottaen perusteltua (fumus boni juris), mutta joilla ei riitauteta sitä, että kiireellisyysedellytyksen on valituksenalaisessa määräyksessä katsottu jääneen täyttymättä, eivät voi johtaa edes osittaiseen määräyksen kumoamiseen.

4 Välitoimista päättävän tuomarin ei voida edellyttää vastaavan erikseen kaikkiin niihin tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskeviin kysymyksiin, joista on keskusteltu välitoimien määräämistä koskevan oikeudenkäynnin aikana. Riittää, että määräys on kussakin yksittäistapauksessa pätevästi perusteltu ja että yhteisöjen tuomioistuin voi näin suorittaa valvontatehtävänsä.