Vaikka Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetulla asetuksella N:o 1049/2001 pyritään myöntämään yleisölle mahdollisimman laaja oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin, kyseiseen oikeuteen sovelletaan kuitenkin kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjen poikkeusten järjestelmän valossa tiettyjä yleiseen tai yksityiseen etuun liittyviin syihin perustuvia rajoituksia.

Sen perustelemiseksi, että toimielin päättää olla antamatta tutustuttavaksi asiakirjaa, ei lähtökohtaisesti riitä, että tämä asiakirja kuuluu jonkin asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdassa mainitun toiminnan tai intressin, kuten tutkintatoimien tarkoitusten suojan, alaan, vaan asianomaisen toimielimen on myös selitettävä, millä tavoin tähän asiakirjaan tutustuminen voisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti loukata etua, jota suojataan tässä säännöksessä säädetyllä poikkeuksella. Kyseinen toimielin voi kuitenkin käyttää tältä osin perusteluina yleisiä olettamia, joita sovelletaan tiettyihin asiakirjojen luokkiin, koska samankaltaiset yleisluonteiset toteamukset saattavat olla sovellettavissa luonteeltaan samanlaisia asiakirjoja koskeviin tiedonsaantipyyntöihin.

Tällaisia yleisiä olettamia voidaan soveltaa yrityskeskittymien valvontamenettelyn alalla sen vuoksi, että säännöstössä, jossa kyseistä menettelyä säännellään, etenkin yrityskeskittymien valvonnasta annetuissa asetuksissa N:o 4064/89 ja N:o 139/2004, säädetään myös tällaisen menettelyn yhteydessä saatujen tai vahvistettujen tietojen käsittelyä koskevia tiukkoja sääntöjä. On tosin totta, että kyseisessä säännöstössä säädetty oikeus tutustua hallintomenettelyn asiakirja-aineistoon yrityskeskittymän valvontamenettelyssä ja asetukseen N:o 1049/2001 perustuva oikeus tutustua asiakirjoihin eroavat oikeudellisesti toisistaan, mutta ne johtavat tästä huolimatta funktionaaliselta kannalta katsoen toisiinsa rinnastettaviin tilanteisiin siltä osin kuin on säädetty, että oikeus tutustua asiakirjoihin mahdollistaa sen, että asianomaiset voivat saada komissiolle esitetyt huomautukset ja asiakirjat.

Näin ollen asetukseen N:o 1049/2001 perustuva yleinen oikeus tutustua komission ja ilmoituksen tehneiden osapuolten tai kolmansien välillä tällaisen menettelyn yhteydessä vaihdettuihin asiakirjoihin olisi omiaan vaarantamaan tasapainon, jonka unionin lainsäätäjä on halunnut varmistaa yrityskeskittymistä annetulla asetuksella yhtäältä kyseisten yritysten velvollisuuden, joka koskee mahdollisesti arkaluonteisten kaupallisten tietojen toimittamista komissiolle, jotta tämä voi arvioida keskittymähankkeen yhteensoveltuvuutta yhteismarkkinoille, ja toisaalta näin komissiolle toimitettuihin tietoihin salassapidon ja liikesalaisuuden takia liittyvän vahvemman suojan takaamisen välillä.

Jos muut henkilöt kuin ne, joilla on yrityskeskittymien valvontamenettelyä koskevan säännöstön mukaan oikeus tutustua asiakirjoihin, tai ne, joita voidaan pitää osapuolina mutta jotka eivät ole käyttäneet oikeuttaan tutustua tietoihin tai joilta on evätty oikeus tutustua tietoihin, voisivat saada oikeuden tutustua asiakirjoihin asetuksen N:o 1049/2001 perusteella, kyseisellä säännöstöllä käyttöön otettu järjestelmä vaarantuisi.

Tällainen yleinen olettama, jonka perusteella kyseisiin asiakirjoihin tutustumista koskeva oikeus voidaan evätä, pätee siitä riippumatta, koskeeko tutustumispyyntö jo päätettyä valvontamenettelyä vai vireillä olevaa menettelyä.

Kyseisellä yleisellä olettamalla ei kuitenkaan suljeta pois mahdollisuutta osoittaa, että tietty asiakirja, jonka sisältämien tietojen ilmaisemista on pyydetty, ei kuulu kyseisen olettaman alaan tai että olemassa on sellainen ylivoimainen yleinen etu, joka asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan nojalla oikeuttaa tietojen antamisen kyseisen asiakirjan sisällöstä.

(ks. 111, 116, 118, 120–122, 124 ja 126 kohta)