ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yhteisöjen tuomioistuimen presidentin määräys 26 päivänä marraskuuta 1999. - Azienda nazionale autonoma delle strade (ANAS). - Ennakkoratkaisupyyntö: Corte dei Conti - Italia. - EY:n perustamissopimuksen 177 artikla (josta on tullut EY 234 artikla) - Jäsenvaltion tuomioistuimen käsite - Direktiivi 92/50/ETY - Hankintoja koskevien sopimusten tekomenettely. - Asia C-192/98.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu I-08583



Tiivistelmä



Avainsanat

Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Perustamissopimuksen 177 artiklassa (josta on tullut EY 234 artikla) tarkoitetun kansallisen tuomioistuimen käsite - Käsitteen määrittäminen rakennetta ja toimintaa koskevien arviointiperusteiden avulla - Corte dei Conti ei esillä olevaan ennakkoratkaisupyyntöön liittyvässä asiayhteydessä toimi tuomioistuimen ominaisuudessa, kun sen harjoittama jälkivalvonta on pääosin hallintotoiminnan tulosten arviointia ja tarkastamista

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla (josta on tullut EY 234 artikla))

Tiivistelmä

$$Kansallisen toimielimen kelpoisuus saattaa asia perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi on selvitettävä sekä rakennetta että toimintaa koskevien arviointiperusteiden kannalta. Kansallisen toimielimen voidaan katsoa olevan perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitettu "tuomioistuin" huolehtiessaan tuomiovallan käyttämiseen liittyvistä tehtävistä, kun taas huolehtiessaan muista, esimerkiksi hallinnollisista tehtävistä, sen ei voida katsoa olevan tässä asemassa.

Tästä seuraa, että selvitettäessä, onko sellaisen kansallisen toimielimen, jolle on lainsäädännössä annettu eri tyyppisiä tehtäviä, katsottava olevan "tuomioistuin", on selvitettävä, mikä on sen harjoittaman toiminnan erityisluonne juuri siinä normatiivisessa asiayhteydessä, jossa se on saattanut asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tätä selvitettäessä merkitystä ei ole sillä, onko kyseisen toimielimen muiden yksiköiden tai jopa sen saman yksikön, joka on saattanut asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi mutta joka silloin huolehtii eri tehtävistä kuin tämän ennakkoratkaisupyynnön tapauksessa, katsottava olevan "tuomioistuin".

Corte dei Conti ei toimi tuomioistuimen ominaisuudessa, kun sen esillä olevaan ennakkoratkaisupyyntöön liittyvässä asiayhteydessä harjoittama jälkivalvonta on pääosin hallintotoiminnan tulosten arviointia ja tarkastamista.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys 5 päivänä maaliskuuta 1999. - Guérin automobiles EURL vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Muutoksenhaku - Muutoksenhaun määräaika - Muutoksenhakukeinojen ja määräajan ilmoittamatta jättäminen. - Asia C-153/98 P.



Oikeustapauskokoelma 1999 sivu I-01441



Tiivistelmä



Avainsanat

Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Yleistä velvollisuutta ilmoittaa adressaateille käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista ja niiden käyttöä koskevista määräajoista ei ole

(EY:n perustamissopimuksen 189, 190, 191 ja 192 artikla)

Tiivistelmä

Perustamissopimuksen 189, 190, 191 eikä 192 artiklassa, joissa tarkoin määritetään, millaisia toimenpiteitä yhteisöjen toimielimet voivat toteuttaa, ja näitä toimia koskeva järjestelmä, ei millään tavoin yleisesti velvoiteta yhteisöjen toimielimiä ilmoittamaan näiden toimien adressaateille käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista eikä niiden käyttöä koskevista määräajoista.

Koska nimenomaista säännöstä ei ole, yhteisöjen hallinto- tai oikeusviranomaisilla ei siis voida katsoa olevan tällaista velvollisuutta.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (ensimmäinen jaosto) 6 päivänä lokakuuta 1997. - Association internationale des utilisateurs de fils de filaments artificiels et synthétiques et de soie naturelle (AIUFFASS) ja Apparel, Knitting & Textiles Alliance (AKT) vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Muutoksenhaku - Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta - Tekstiilit - Ilmeinen arviointivirhe - Liikakapasiteetti - Tutkittavaksi ottaminen. - Asia C-55/97 P.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu I-05383



Tiivistelmä



Avainsanat

Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole toimivaltaa valvoa todistustosiseikkojen arviointia, paitsi jos näyttöä on vääristetty

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

Tiivistelmä

EY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan ja EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti valitus voi perustua ainoastaan perusteisiin, jotka koskevat sitä, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on soveltanut oikeussääntöjä väärin, eikä siis tosiseikkojen arviointiin.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tämän vuoksi yksin toimivaltainen toteamaan tosiseikat, paitsi jos sen toteamusten aineellinen virheellisyys johtuisi sille esitetystä asiakirjanäytöstä, ja toisaalta arvioimaan näitä tosiseikkoja. Lisäksi ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiana on arvioida sitä, mikä merkitys on annettava sille esitetylle näytölle, jos todisteet on asianmukaisesti esitetty ja jos yleisiä oikeusperiaatteita, todistustaakkaa ja todistamista koskevia sääntöjä on asianmukaisesti noudatettu. Tämä arviointi ei siis ole sellainen oikeudellinen seikka, joka voitaisiin saattaa yhteisöjen tuomioistuimen tutkittavaksi, paitsi jos tätä näyttöä on vääristetty.
Oikeustapauskokoelma 1998 sivu I-4269



Tiivistelmä



Avainsanat

Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa esitettyjen perusteiden ja väitteiden pelkkä toistaminen - Tutkittavaksi ottamisen edellytysten puuttuminen - Hylkääminen

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 49 ja 51 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 112 artiklan 1 kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ja yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 112 artiklan 1 kohdan c alakohdan johdosta valituksessa on ilmoitettava täsmällisesti, miltä kaikilta osin määräyksen kumoamista vaaditaan, sekä ne oikeudelliset perusteet, joihin halutaan vedota tämän vaatimuksen tueksi.

Tätä edellytystä ei täytä valitus, jossa vain kerrataan tai toistetaan sanasta sanaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa jo esitetyt perusteet ja väitteet niiltäkin osin kuin tämä tuomioistuin on tosiseikastoa määrittäessään nimenomaisesti hylännyt ne; tällaisella valituksella nimittäin tosiasiassa pyritään ainoastaan saamaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa aikaisemmin esitetty kanne uudelleen tutkittavaksi, mikä ei kuitenkaan EY:n tuomioistuimen perussäännön 49 artiklan mukaan kuulu yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan, joten valituksen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Hylkääminen - Tosiseikkojen oikeudellinen arviointi - Oikeudellinen arviointi kantajan intressistä saada päätöksen täytäntöönpanoa lykätyksi - Tutkittavaksi ottaminen

(EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäinen kohta)

2 Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Välitoimien myöntämisen edellytykset - Vakava ja korjaamaton vahinko - Kantajan intressi saada haettu täytäntöönpanon lykkääminen toteutettua - Kielteinen hallintopäätös

(EHTY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

3 Vaikka EHTY:n perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla muutosta voidaan hakea ainoastaan oikeuskysymyksiä koskevilta osin eikä tosiseikkoja voida arvioida, tämä ei kuitenkaan estä sitä, että valituksen tueksi esitetään valitusperusteita, jotka koskevat näiden tosiseikkojen oikeudellista arviointia ja joilla pyritään osoittamaan, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tehnyt oikeudellisen virheen.

Jos välitoimia koskevassa valituksessa väitetään, että valittajan intressiä saada riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanoa lykätyksi ei ole tarkasteltu riittävästi, valituksessa ei ainoastaan riitauteta välitoimista päättäneen tuomarin toteamuksia, vaan on katsottava, että sillä pyritään osoittamaan, että riidanalaisessa määräyksessä on oikeudellinen virhe, koska näitä seikkoja on arvioitu oikeudellisesti virheellisellä tavalla.

4 Välitoimista päättävä tuomari voi suostua täytäntöönpanon lykkäämiseen ja välitoimiin ainoastaan, jos voidaan näyttää toteen, että välitoimet ovat kiireellisiä siten, että niistä on tarpeen päättää valittajan intresseille aiheutuvan vakavan ja korjaamattoman vahingon välttämiseksi ja niiden vaikutukset alkavat jo ennen pääasiassa annettavaa ratkaisua. Tästä seuraa, että valittajan vaatimat välitoimet, joilla ei voida estää vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa, eivät ole tässä mielessä tarpeellisia. Koska valittajalla ei ole intressiä saada haettuja välitoimia toteutettua, nämä toimet eivät täytä kiireellisyyden vaatimusta.

Periaatteessa täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan vaatimuksen ei ole katsottava kohdistuvan kielteistä hallintopäätöstä vastaan, koska lykkäävä päätös ei muuta valittajan tilannetta.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (viides jaosto) 5 päivänä joulukuuta 1996. - Orlando Lopes vastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuin. - Tutkimatta jättäminen - Valittajan edustajan puuttuminen. - Asia C-175/96 P.



Oikeustapauskokoelma 1996 sivu I-06409



Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely - Kannekirjelmä - Muotovaatimukset - Kanteen nostaminen ilman asianajajaa - Kantaja, jolla on oikeus esiintyä asianajajana kansallisessa tuomioistuimessa - Vaikutuksettomuus - Tutkimatta jättäminen

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 17 artiklan kolmas kohta ja 19 artiklan ensimmäinen kohta; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 37 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta)

Tiivistelmä

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 17 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitettu asianosainen ei asemastaan riippumatta saa itse ajaa asiaansa yhteisöjen tuomioistuimessa, vaan hänen on turvauduttava sellaisen kolmannen palveluihin, jolla on oikeus esiintyä jonkin jäsenvaltion tai Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolen tuomioistuimessa.

Koska perussäännössä tai työjärjestyksessä ei määrätä minkäänlaisesta erivapaudesta tästä velvollisuudesta tai sen poikkeuksesta, kantajan itsensä allekirjoittama kannekirjelmä ei voi riittää kanteen nostamiseen siitä huolimatta, että kantaja on asianajaja, jolla on oikeus esiintyä kansallisessa tuomioistuimessa.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (toinen jaosto) 16 päivänä lokakuuta 1997. - Konstantinos Dimitriadis vastaan Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin. - Valitus, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat ja joka on selvästi perusteeton. - Asia C-140/96.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu I-05635



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Hylkääminen

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

2 Henkilöstö - Hallintoviranomaisen avunantovelvoite - Avunantovelvoitteen ulottuvuus

3 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole toimivaltaa valvoa todistustosiseikkojen arviointia, paitsi jos näyttöä on vääristetty

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

4 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeudenkäyntikulupäätöstä koskeva valitusperuste - Oikeudenkäyntikulupäätöstä koskevaa valitusperustetta ei voida ottaa tutkittavaksi, jos muut valitusperusteet on hylätty

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

5 Muutoksenhaku ei voi perustua muille kuin oikeussääntöjen rikkomista koskeville väitteille, eli tosiseikkojen arviointi ei voi olla muutoksenhaun kohteena. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on yksin toimivaltainen vahvistamaan asian tosiseikat, ellei sen tekemiä toteamuksia koskeva aineellinen virheellisyys johdu sille toimitetusta oikeudenkäyntiaineistosta, sekä arvioimaan tosiseikkojen oikeudellisen merkityksen. Yhteisöjen tuomioistuimella on perustamissopimuksen 168 a artiklan nojalla valta tutkia tosiseikkojen oikeudellinen luonnehdinta ja ne oikeudelliset johtopäätökset, jotka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tehnyt luonnehdintansa perusteella.

6 Vaikka hallintoviranomaisilla on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yksikön järjestyksen ja työrauhan vaarantuessa velvollisuus puuttua riittävän voimakkaasti asioiden kulkuun ja niiden on vastattava tosiseikkojen selvittämisestä ja oikeiden johtopäätösten tekemisestä tietoisena kaikesta asiaan liittyvästä, viranomainen ei voi ryhtyä kurinpitotoimiin virkamiestä vastaan, ellei suoritettavaksi määrättyjen selvittämistoimien perusteella voida varmuudella osoittaa, että kyseinen virkamies on käytöksellään vaarantanut yksikön moitteettoman toiminnan tai loukannut toisen virkamiehen kunniaa taikka mainetta.

7 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arvio esitetyistä todisteista ei oikeuskysymyksenä kuulu yhteisöjen tuomioistuimen valvontavaltaan, todisteiden vääristämistilannetta lukuun ottamatta.

8 Siinä tapauksessa, että kaikki muut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöstä vastaan nostetussa muutoksenhaussa esitetyt valitusperusteet on hylätty, valitusperuste, joka koskee ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeudenkäyntikulupäätöksen lainvastaisuutta, on yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan toisen kohdan perusteella jätettävä tutkimatta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt - Suoraan ja erikseen luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä koskevat toimet - Säännös, jossa säädetään yhteisön tavaramerkin saamista koskevan yhdenmukaisen menettelyn kielijärjestelmästä - Tavaramerkkiasioita hoitavan asiamiehen nostama kanne - Tutkimatta jättäminen

(EY:n perustamissopimuksen 173 artiklan neljäs kohta; neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 115 artikla)

Tiivistelmä

Koska yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen (EY) N:o 40/94 115 artiklaa sovelletaan kaikkiin yhteisön tavaramerkin hakijoihin säätämällä heitä koskevasta kielijärjestelmästä ja koska sen soveltamisala on objektiivisesti määritelty suhteessa sen tavoitteisiin, jätetään tutkimatta kumoamiskanne, jonka on nostanut luonnollinen henkilö eli tavaramerkkiasioita hoitava asiamies, joka ei ole osoittanut, että hänen tosiasiallinen tilanteensa erottaa hänet kaikista muista henkilöistä, jotka haluavat itselleen tai päämiehelleen yhteisön tavaramerkin.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio valituksen kohteena - Myöntämisen edellytykset - Vakavan ja korjaamattoman vahingon vaaran osoittaminen

(EY:n perustamissopimuksen 185 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Kun arvioidaan, onko sellaisen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanon lykkäystä koskeva hakemus perusteltu, jolla virkamiehen virastaerottamista koskeva päätös on kumottu ja johon on haettu muutosta yhteisöjen tuomioistuimessa, yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan 2 kohdassa säädettyä kiireellisyysedellytystä on arvioitava sen mukaan, onko välttämätöntä määrätä välitoimista, jotta väliaikaista suojaa hakeneelle asianosaiselle ei aiheutuisi vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa.

Täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus on hylättävä, koska hakemuksessa viitataan vain häiriöihin ja vakaviin riskeihin, joita asianosaisen ottaminen uudelleen palvelukseen aiheuttaisi toimielimelle, eikä näiden väitteiden tueksi ole esitetty yhtään perustelua.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (kuudes jaosto) 26 päivänä lokakuuta 1995. - Pesquería Vasco-Montañesa SA (Pevasa) ja Compañia Internacional de Pesca y Derivados SA (Inpesca) vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kalastus - Kalastusalusten rakentamista varten myönnettävä yhteisön taloudellinen tuki - Kumoamiskanne - Määräajat - Vahingonkorvauskanne - Tutkittavaksi ottaminen - Selvästi perusteeton valitus. - Yhdistetyt asiat C-199/94 P ja C-200/94 P.



Oikeustapauskokoelma 1995 sivu I-03709



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Kumoamiskanne - Toimenpiteet, joita vastaan voidaan nostaa kanne - Käsite - Toimenpiteet, joilla on oikeudellisesti velvoittavia vaikutuksia - Komission kirje, jossa hylätään yhteisön taloudellista tukea koskeva hakemus

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla)

2 Kumoamiskanne - Yhteisöjen tuomioistuinten toimivalta - Toimielimelle osoitettu määräys - Toimivallan puuttuminen

(ETY:n perustamissopimuksen 173 artikla)

3 Vahingonkorvauskanne - Vahingonkorvauskanteen riippumattomuus kumoamiskanteesta - Rajat

(ETY:n perustamissopimuksen 173 ja 178 artikla)

Tiivistelmä

4 Selvä ja yksiselitteinen kirje, jossa komissio ilmoittaa yritykselle, joka on esittänyt kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteiden parantamista ja sopeuttamista koskevista yhteisön toimenpiteistä annetun asetuksen N:o 4028/86 perusteella taloudellista tukea koskevan hakemuksen, että yrityksen hakemus on hylätty talousarviossa olevien varojen riittämättömyyden vuoksi, on toimenpide, jolla on lopullisia oikeusvaikutuksia sille, jota asia koskee, koska tämän hakemusta ei kyseisen asetuksen asiaankuuluvien säännösten nojalla voida enää siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle. Kirjettä pidetään sen sisältämän päätöksen säännönmukaisena tiedoksiantona niin, että 173 artiklassa määrätyt määräajat kanteen nostamiselle alkavat kulua siitä hetkestä, jolloin yritys saa siitä tiedon.

5 Perustamissopimuksen 173 artiklaan perustuvan laillisuusvalvonnan yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimilla ei ole toimivaltaa antaa määräyksiä, vaikka ne liittyisivät tuomioistuinten antamien tuomioiden täytäntöönpanoon.

6 Jos asianosainen voi nostaa vahingonkorvauskanteen ilman, että hän on velvollinen minkään säännöksen tai määräyksen perusteella vaatimaan vahinkoa aiheuttaneen lainvastaisen toimenpiteen kumoamista, hän ei voi kuitenkaan tällä keinolla kiertää samaa lainvastaisuutta ja rahallista vaatimusta tarkoittavan vaatimuksen tutkimatta jättämistä. Näin olisi, jos otettaisiin tutkittavaksi yrityksen, joka ei ole määräajassa vaatinut sellaisen päätöksen kumoamista, jossa sille on kieltäydytty myöntämästä sen hakemaa taloudellista tukea, kyseistä tukea vastaavaa summaa koskeva vahingonkorvausvaatimus viivästyskorkoineen, jossa vedotaan samoihin lainvastaisuusperusteisiin kuin määräajan päätyttyä nostetussa kumoamiskanteessa.
18

Talous‑ ja valtiovarainministeri katsoo, että sen vaatimukset kuuluvat asetuksen N:o 1215/2012 aineelliseen soveltamisalaan. Koska kanteen tarkoituksena on suojata Ranskan valtion talouselämän perusteita, hän katsoo, että ainoastaan ranskalaiset tuomioistuimet voivat tutkia tämän kanteen. Talous‑ ja valtiovarainministeri katsoo tutkintavaltuuksiensa käytön osalta, että tutkintavaihe ja oikeudenkäyntimenettelyn vaihe on tarpeen erottaa toisistaan, ja väittää, että asetuksen N:o 1215/2012 soveltamisperusteena on näiden todisteiden käyttäminen eikä se, miten ne on hankittu. Ministeri toteaa vielä, että hän on nostanut kanteensa vastaajina oleviin yhtiöihin nähden yhdenvertaisessa tilanteessa, koska myös häneen sovelletaan siviiliprosessilain säännöksiä, jotka ovat sovellettavissa kaikkiin asianosaisiin.
85

Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava yhtäältä, että asetuksen N:o 528/2012 72 artiklaa on tulkittava siten, että – se on esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa edellytetään, että valmisteryhmiin 2 ja 4 sekä valmisteryhmiin 14 ja 18 kuuluvien biosidivalmisteiden osalta ammattikäyttäjille suunnatussa mainonnassa esitetään tietty maininta kyseisessä artiklassa säädetyn maininnan lisäksi, – ja että se ei ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa kielletään suurelle yleisölle suunnattu mainonta sellaisten biosidivalmisteiden osalta, jotka kuuluvat valmisteryhmiin 2 ja 4 sekä valmisteryhmiin 14 ja 18, ja toisaalta, että SEUT 34 ja SEUT 36 artiklaa on tulkittava siten, että – ne eivät ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa kielletään tietyt kaupalliset menettelyt, kuten alennukset, hinnasta tehtävät vähennykset, hyvitykset, yleisten ja erityisten myyntiehtojen erilaistaminen, ilmaistuotteiden jakaminen tai kaikki vastaavat menettelyt valmisteryhmiin 14 ja 18 kuuluvien biosidivalmisteiden osalta edellyttäen, että kyseinen säännöstö on oikeutettu ihmisten terveyden ja elämän sekä ympäristön suojelua koskevien tavoitteiden vuoksi, että se on omiaan takaamaan näiden tavoitteiden saavuttamisen ja että sillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen niiden saavuttamiseksi, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava, – ja etteivät ne ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa kielletään suurelle yleisölle suunnattu mainonta valmisteryhmiin 2 ja 4 sekä valmisteryhmiin 14 ja 18 kuuluvien biosidivalmisteiden osalta, edellyttäen että kyseinen säännöstö on oikeutettu ihmisten terveyden ja elämän sekä ympäristön suojelua koskevien tavoitteiden vuoksi, että se on omiaan takaamaan näiden tavoitteiden saavuttamisen ja että sillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen niiden saavuttamiseksi, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava.
87

Tässä yhteydessä on myös muistutettava, että unionin tuomioistuin on katsonut pääasiassa kyseessä olevien kaltaisista kaupallisista menettelyistä, jotka koskevat kuluttajien liittymistä sijoitussidonnaista ryhmävakuutusta koskevaan sopimukseen, että vaikka direktiivissä 2002/83 ei edellytetä, että sen 36 artiklan 1 kohdassa säädetyn tietojen antamista ennen sopimuksen tekemistä koskevan velvollisuuden virheellinen täyttäminen johtaa sijoitussidonnaista ryhmävakuutusta koskevan sopimuksen tai siihen liittymistä koskevan ilmoituksen mitättömyyteen tai pätemättömyyteen, kansallisen tuomioistuimen on kuitenkin arvioitava – kun otetaan huomioon perustavanlaatuinen merkitys, joka edellä 56 kohdassa tarkoitetuilla sopimusta koskevilla tiedoilla on, kun kuluttaja muodostaa tahtonsa liittyä kyseiseen sopimukseen –, onko mainitun tiedottamisvelvollisuuden virheellinen täyttäminen omiaan tekemään hänen suostumuksestaan sitoutua sopimukseen pätemättömän (ks. vastaavasti tuomio 24.2.2022, A ym. (Sijoitussidonnaiset (unit‑linked) henkivakuutukset), C‑143/20 ja C‑213/20, EU:C:2022:118, 125 ja 126 kohta).
29

Unionin tuomioistuin on siten katsonut, että koska arvopapereiden liikkeeseen laskeminen on mielekästä vain silloin, kun näille arvopapereille on ostajia, liikkeeseen laskettujen uusien arvopapereiden ensimmäisestä ostamisesta kannettava vero kohdistuu todellisuudessa arvopapereiden liikkeeseen laskemiseen sellaisenaan, koska se on erottamaton osa pääoman hankinnan kokonaisjärjestelyä. Direktiivin 2008/7 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan tehokkaan vaikutuksen säilyttämistä koskeva tavoite edellyttää siis sitä, että tässä säännöksessä tarkoitettu ”liikkeeseen laskeminen” pitää sisällään myös arvopapereiden hankkimisen ensimmäistä kertaa niitä liikkeelle laskettaessa (ks. analogisesti tuomio 15.7.2004, komissio v. Belgia, C-415/02, EU:C:2004:450, 32 ja 33 kohta).
153

Unionin tuomioistuimen tehtävänä ei sen sijaan ole korvata kohtuullisuussyistä yleisen tuomioistuimen arviointia omallaan, kun se lausuu oikeuskysymyksistä valitusasiassa sen jälkeen, kun yleinen tuomioistuin on ratkaissut täyden harkintavaltansa perusteella unionin oikeuden rikkomisesta yrityksille määrättyjen sakkojen suuruuden. Näin ollen ainoastaan, jos unionin tuomioistuin arvioi, että seuraamuksen taso on paitsi epäasianmukainen myös siinä määrin liiallinen, että se on suhteeton, on aihetta todeta, että yleinen tuomioistuin on tehnyt oikeudellisen virheen sen vuoksi, että sakon määrä on epäasianmukainen (tuomio 22.11.2012, E.ON Energie v. komissio, C‑89/11 P, EU:C:2012:738, 125 ja 126 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 18.3.2021, Pometon v. komissio, C‑440/19 P, EU:C:2021:214, 137 kohta).