ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34

Unionin yleisen tuomioistuimen presidentti muistutti valituksenalaisen määräyksen 28 kohdassa erityisesti yhtäältä, että välitoimista päättävä tuomari voi lykätä täytäntöönpanoa ja määrätä muista välitoimista, jos on selvitetty, että niistä määrääminen on ensi arviolta tosiasiallisesti ja oikeudellisesti perusteltua (fumus boni juris) ja että ne ovat kiireellisiä siinä mielessä, että niitä pyytävän osapuolen etuja koskevan vakavan ja korjaamattoman vahingon välttämiseksi on tarpeen, että näistä toimista määrätään ja niiden vaikutukset alkavat jo ennen kuin pääasiassa annetaan ratkaisu, ja toisaalta, että nämä edellytykset ovat kumulatiivisia, joten välitoimet on evättävä, jos jokin niistä ei täyty. Hän totesi myös valituksenalaisen määräyksen 38 kohdassa, että välitoimista päättävällä tuomarilla on oltava käytettävissään konkreettisia ja täsmällisiä aihetodisteita, joita tukevat yksityiskohtaiset ja oikeaksi todistetut asiakirjatodisteet, joista käy ilmi välitoimia hakevan osapuolen tilanne ja joiden perusteella voidaan arvioida, millaisia seurauksia todennäköisesti aiheutuisi, jos haettuja välitoimia ei toteutettaisi, mikä edellyttää lähtökohtaisesti mainitulta osapuolelta, erityisesti kun se vetoaa rahallisen vahingon aiheutumiseen, todisteiden toimittamista siitä, millainen sen luotettava ja kokonaisvaltainen taloudellinen tilanne on.
Unionin tuomioistuimen määräys (seitsemäs jaosto) 11.12.2019 – Bueno Ruiz ja Zurich Insurance

(asia C-431/18) ( 1 )

(Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettava vakuutus – Direktiivi 2009/103/EY – 3 artiklan ensimmäinen kohta – Ajoneuvon käytön käsite – Moottoriajoneuvon öljyn ja muiden nesteiden vuotaminen – Vahingonkorvaus)

Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Liikennevakuutus – Direktiivi 2009/103 – Ajoneuvon käytön käsite – Ajoneuvon käyttäminen käyttötarkoitustaan liikennevälineenä vastaavalla tavalla – Yksityisellä parkkipaikalla sellaisen öljyläikän muodostumisen vuoksi tapahtunut onnettomuus, joka on aiheutunut lähinnä siirrettäessä tälle parkkipaikalle pysäköityä ajoneuvoa, kuuluu käsitteen alaan

(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103 3 artiklan ensimmäinen kohta)

(ks. 35, 45 ja 48 kohta sekä määräysosa)

Ratkaisu

Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta 16.9.2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY 3 artiklan ensimmäistä kohtaa on tulkittava siten, että kyseisessä säännöksessä tarkoitetun ’ajoneuvojen käytön’ käsitteeseen kuuluu tilanne, jossa ajoneuvo, jota on siirretty ja/tai joka on ollut pysäköitynä yksityisellä parkkipaikalla käyttötarkoitustaan liikennevälineenä vastaavalla tavalla, on osallisena tällä parkkipaikalla tapahtuneeseen onnettomuuteen.

( 1 ) EUVL C 373, 15.10.2018.
5.

Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Tosiseikkojen ja selvitysaineiston virheellinen arviointi – Tutkimatta jättäminen – Unionin tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu tosiseikkojen ja selvitysaineiston arviointi, paitsi jos ne on otettu huomioon vääristyneellä tavalla – Selvitysaineiston vääristämistä koskeva valitusperuste – Seikat, jotka on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, on ilmoitettava täsmällisesti, ja tähän vääristämiseen johtaneet analyysivirheet on osoitettava (SEUT 256 artiklan 1 kohta; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäinen kohta) (ks. 4 kohta)
12

He nostivat Tribunale di Romassa (Rooman alioikeus, Italia) kanteen, jossa he vaativat irtisanomisensa kumoamista, mahdollisuutta palata työhönsä ja työnantajansa velvoittamista korvaamaan heille aiheutunut vahinko. He pitivät irtisanomistaan lainvastaisena, koska he olivat käyttäneet asetuksen nro 64/2010 3 §:n 7 momentissa säädettyä valintaoikeutta, jonka perusteella he voivat jatkaa työskentelyään ja jota he olivat käyttäneet vuosittain uudelleen ainakin kolme kuukautta ennen työssä pysymisen lakisääteisen ikärajan täyttymistä.
Unionin tuomioistuimen varapresidentin määräys 5.9.2018 – Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe vastaan Romania ja komissio

(asia C‑717/17 P(I))

(Muutoksenhaku – Väliintulo – Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisen kohdan toinen virke – Jäsenvaltion ja Euroopan unionin toimielimen välinen riita – Eurooppalainen kansalaisaloite ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” – Kyseisen eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjien tekemä väliintulohakemus – Tutkimatta jättäminen)

1. Tuomioistuinmenettely – Väliintulo – Henkilöt, joiden etua asia koskee – Luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden jäsenvaltion ja unionin toimielimen välisissä riita-asioissa tekemä väliintulohakemus – Tutkimatta jättäminen (SEU 13 artiklan 1 kohta; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toinen kohta) (ks. 23, 24, 33 ja 37 kohta)

2. Unionin kansalaisuus – Kansalaisen oikeudet – Kansalaisaloitteen esittäminen – Asetus N:o 211/2011 – Kansalaisaloitteella tehtyä ehdotusta ei voida rinnastaa ehdotuksiin, joilla pyritään siihen, että unionin toimielimet toteuttaisivat oikeudellisia toimia (SEUT 24 artiklan ensimmäinen kohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 211/2011) (ks. 30 ja 31 kohta)

Ratkaisu

1) Valitus hylätään.

2) Le Comitetul cetăţenilor ai iniţiativei cetăţeneşti europene Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe velvoitetaan vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan Romanian oikeudenkäyntikulut.
3.

Kuluttajansuoja – Kuluttajasopimusten kohtuuttomat ehdot – Direktiivi 93/13 – Direktiivin 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla kohtuuton ehto – Elinkeinonharjoittajan ennalta laatiman kauppaa koskevan esisopimuksen ehdot – Olettama siitä, että tällaisista ehdoista ei ole erikseen neuvoteltu – Kuluttaja on allekirjoittanut sopimuksen – Olettama ei kumoudu – Sillä, että kyseessä on notaarin vahvistama sopimus, joka on toimitettu kuluttajalle ennen sen tekemistä, ei ole merkitystä (Neuvoston direktiivin 93/13 3 artiklan 2 kohta ja 4 artiklan 1 kohta) (ks. 47–51 kohta ja määräysosan 1 kohta)
3.

EU-tavaramerkki–EU-tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen–Suhteelliset hylkäysperusteet–Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten–Kyseessä olevien tavaramerkkien samankaltaisuus–Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 6 ja 7 kohta)
Koska unionin tuomioistuimessa käytävä menettely perustuu ennakkoratkaisupyyntöön, on välttämätöntä, että kansallinen tuomioistuin selittää ennakkoratkaisupyynnössään pääasiaa koskevat tosiseikat ja oikeudelliset seikat.

Kyseistä velvollisuutta on noudatettava erityisesti aloilla, joille on luonteenomaista tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen monimutkaisuus (ks. vastaavasti tuomio 26.1.1993, Telemarsicabruzzo ym., C-320/90–C-322/90, EU:C:1993:26, 7 kohta; määräys 19.3.1993, Banchero, C-157/92, EU:C:1993:107, 5 kohta ja tuomio 12.12.2013, Ragn-Sells, C-292/12, EU:C:2013:820, 39 kohta), mutta myös silloin, kun ennakkoratkaisua pyytäneelle elimelle on lainsäädännössä annettu erityyppisiä tehtäviä.

Jälkimmäisessä tapauksessa ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottaminen saattaa riippua siitä, voidaanko kansallisen elimen katsoa olevan SEUT 267 artiklassa tarkoitettu ”kansallinen tuomioistuin”, kuten sen hoitaessa tuomiovallan käyttöön liittyviä tehtäviä, kun taas hoitaessaan muita, muun muassa hallinnollisia tehtäviä, sen ei voida katsoa olevan tuomioistuimen asemassa (ks. määräys 26.11.1999, ANAS, C-192/98, EU:C:1999:589, 22 kohta).

(ks. 28–30 kohta)
1.

Muutoksenhaku–Valitusperusteet–Tosiseikkojen virheellinen arviointi–Tutkimatta jättäminen–Unionin tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu unionin yleiselle tuomioistuimelle esitettyjen tosiseikkojen arviointi–Tutkimatta jättäminen selvitysaineiston vääristämistä lukuun ottamatta–Valitusperuste, joka koskee selvitysaineiston ottamista huomioon vääristyneellä tavalla–Seikat, jotka on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, on ilmoitettava täsmällisesti, ja tähän vääristämiseen johtaneet analyysivirheet on osoitettava (SEUT 256 artiklan 1 kohdan toinen alakohta; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan 1 kohta; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 168 artiklan 1 kohdan d alakohta) (ks. 3 kohta)
1.

Muutoksenhaku–Valitusperusteet–Tosiseikkojen ja selvitysaineiston virheellinen arviointi–Tutkimatta jättäminen–Unionin tuomioistuimen harjoittama tosiseikkojen ja selvitysaineiston arvioinnin valvonta–Tutkimatta jättäminen selvitysaineiston vääristämistä lukuun ottamatta–Valitusperuste, joka koskee selvitysaineiston ottamista huomioon vääristyneellä tavalla–Seikat, jotka on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, on ilmoitettava täsmällisesti, ja tähän vääristämiseen johtaneet analyysivirheet on osoitettava (SEUT 256 artikla; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäinen kohta; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 168 artiklan 1 kohdan d alakohta) (ks. 4 kohta)
4

Generics väitti siten unionin tuomioistuimen kirjaamoon 18.8. ja 21.8.2017 toimittamissaan asiakirjoissa aluksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan väliintulohakemus on hylättävä sillä perusteella, ettei se täytä työjärjestyksen 130 artiklan 2 kohdassa, jota sovelletaan muutoksenhakumenettelyyn työjärjestyksen 190 artiklan 1 kohdan nojalla, asetettuja edellytyksiä. Siinä ei näet ole mainittu asiaa, johon väliintulohakemus liittyy, eikä vaatimuksia, joiden tukemiseksi väliintulija tekee kyseisen hakemuksensa, mikä on Genericsin kannalta erityisen haitallista sen vuoksi, että kyseinen hakemus on jätetty myöhässä. Se totesi tämän jälkeen, että kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan 10.3.2017 tekemä väliintulohakemus tähän asiaan liittyvässä asiassa C‑591/16 P, Lundbeck v. komissio, nyt käsiteltävässä asiassa tehtyyn väliintulohakemukseen ei liity sen mielestä väliintulointressiä etenkään, jos unionin tuomioistuimen aikoo päättää olla pitämättä istuntoa. Se väitti niin ikään, että jos istunto asianosaisten kuulemiseksi pidettäisiin, Yhdistyneen kuningaskunnan väliintulo vaikuttaa sillä oleviin puolustautumisoikeuksiin. Generics huomautti lopuksi, että nyt käsiteltävän väliintulohakemuksen tarkoituksena on, että kyseinen jäsenvaltio voi tutustua tietoihin, jotka sisältyvät muun muassa komission hallintomenettelyn asiakirjoihin, jotta Genericsiä vastaan voidaan nostaa vahingonkorvauskanteita Ison-Britannian tuomioistuimissa National Health Service (kansallinen terveydenhuoltolaitos, Yhdistynyt kuningaskunta) ja Secretary of State for Healthin (terveysministeriö, Yhdistynyt kuningaskunta) aloitteesta.
26

Nyt käsiteltävän valitusperusteen osalta on todettava yhtäältä, etteivät valittajat esitä mitään oikeudellista perustelua, jolla pyrittäisiin osoittamaan, millä tavalla unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt oikeudellisen virheen. He nimittäin tyytyvät väittämään, että unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt tällaisen virheen, kun se on valituksenalaisen tuomion 47–51 kohdassa todennut, ettei sitoumuksella nro 1 tarkoitettu nimenomaista oikeuslaitoksen uudistamista koskevaa strategiaa ja nimenomaista toimintasuunnitelmaa. He eivät kuitenkaan esitä mitään konkreettista perustelua, jolla pyrittäisiin osoittamaan, minkä virheen unionin yleinen tuomioistuin on valituksenalaisen tuomion mainituissa kohdissa tehnyt.
2.

Väliaikainen oikeussuoja–Täytäntöönpanon lykkääminen–Myöntämisedellytykset–Fumus boni juris–Pääasian kanteen tueksi esitettyjen perusteiden tutkiminen ensi arviolta–Kanne Euroopan lääkeviraston tekemästä päätöksestä antaa kolmannelle oikeus tutustua kliinisiin tutkimusraportteihin–Kanneperusteet, jotka liittyvät liikesalaisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuteen, ja siihen, voidaanko yleistä olettamaa poikkeuksen soveltamisesta yleisön oikeuteen tutustua asiakirjoihin asetuksen N:o 1049/2001 perusteella, soveltaa–Kanneperusteet, joista ilmenee, että kyse on monitahoisista oikeudellisista kysymyksistä–Kanneperusteet, jotka eivät ole ilmeisesti perusteettomia (SEUT 278 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 141/2000 4 artiklan 7 ja 8 kohta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 7 kohta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 726/2004 11 artikla, 13 artiklan 3 kohta, 14 artiklan 11 kohta ja 57, 73 ja76 artikla; komission asetuksen N:o 507/2006 8 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83) (ks. 60, 61, 68, 69, 74–78, 80, 81, 83 ja 85 kohta)
1.

Muutoksenhaku–Valitusperusteet–Tosiseikkojen ja näytön virheellinen arviointi–Tutkimatta jättäminen–Unionin tuomioistuimen harjoittama tosiseikkojen ja näytön arvioinnin valvonta–Tutkimatta jättäminen näytön vääristämistä lukuun ottamatta–Valitusperuste, joka koskee näytön ottamista huomioon vääristyneellä tavalla–Seikat, jotka on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, on ilmoitettava täsmällisesti, ja tähän vääristämiseen johtaneet analyysivirheet on osoitettava (SEUT 256 artikla; Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäinen kohta; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 168 artiklan 1 kohdan d alakohta) (ks. 5 kohta)
Valituksessa on ilmoitettava täsmällisesti sekä se, miltä kaikilta osin tuomion kumoamista vaaditaan, että ne oikeudelliset perusteet ja perustelut, joihin erityisesti halutaan vedota tämän vaatimuksen tueksi. Näitä vaatimuksia ei täytä valitusperuste, joka ei sisällä mitään oikeudellista perustelua, jolla pyrittäisiin osoittamaan, millä tavalla unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt oikeudellisen virheen, ja joka Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännössä ja unionin tuomioistuimen työjärjestyksessä asetettujen vaatimusten vastaisesti koostuu pelkästä pyynnöstä tutkia uudelleen ensimmäisessä oikeusasteessa esitetty kanne.

SEUT 256 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta ja Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäisestä kohdasta seuraa, että ainoastaan unionin yleinen tuomioistuin on toimivaltainen yhtäältä määrittämään ratkaisun perustaksi asetettavan tosiseikaston, lukuun ottamatta sellaisia tapauksia, joissa määritetyn tosiseikaston paikkansapitämättömyys käy ilmi unionin yleiselle tuomioistuimelle toimitetusta aineistosta, ja toisaalta arvioimaan tätä tosiseikastoa. Kun unionin yleinen tuomioistuin on määrittänyt asian tosiseikaston tai arvioinut sitä, unionin tuomioistuin on SEUT 256 artiklan nojalla toimivaltainen harjoittamaan tämän tosiseikaston oikeudelliseen luonnehdintaan ja unionin yleisen tuomioistuimen sen pohjalta tekemiin oikeudellisiin päätelmiin kohdistuvaa valvontaa.

(ks. 24 kohta)
18

Álvarez Santirso on hakenut päätökseen muutosta Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 1 de Oviedolta (Oviedon hallintotuomioistuin nro 1, Espanja) ja vedonnut vakinaisille virkamiehille ja väliaikaisille virkamiehille maksettavan palkan epäyhdenvertaisuuteen, joka perustuu vain siihen, että viimeksi mainittujen palvelussuhde on luonteeltaan tilapäinen.
42

Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 184 artiklan 2 kohdassa määrätään, että jos valitus on perusteeton, unionin tuomioistuin tekee ratkaisun oikeudenkäyntikuluista. Saman työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdan mukaan, jota sovelletaan valituksen käsittelyyn työjärjestyksen 184 artiklan 1 kohdan nojalla, asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska komissio on vaatinut, että Alcogroup ja Alcodis velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, ja koska yhtäkään niiden esittämää vaatimusta tai perustetta ei ole hyväksytty, ne on velvoitettava korvaamaan tässä muutoksenhakumenettelyssä aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.
Unionin kansalaisuus–Vapaata liikkumista ja oleskelua jäsenvaltioiden alueella koskeva oikeus–Kolmannen valtion jäsenvaltiolle esittämä pyyntö luovuttaa unionin kansalainen, joka on toisen jäsenvaltion kansalainen ja joka on käyttänyt oikeuttaan liikkua vapaasti ensin mainitussa jäsenvaltiossa–Velvollisuus tarkistaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 19 artiklassa tarkoitetut takeet–Harkinnassa huomioon otettavat seikat

Unionin kansalaisuus–Vapaata liikkumista ja oleskelua jäsenvaltioiden alueella koskeva oikeus–Kolmannen valtion jäsenvaltiolle esittämä pyyntö luovuttaa unionin kansalainen, joka on toisen jäsenvaltion kansalainen ja joka on käyttänyt oikeuttaan liikkua vapaasti ensin mainitussa jäsenvaltiossa–Velvollisuus tarkistaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 19 artiklassa tarkoitetut takeet–Tässä määräyksessä tarkoitettu käsite, jonka mukaan kyseessä on oltava vakava uhka–Kuolemanrangaistus, jota on vaadittu ja jonka määrääminen on mahdollista, mikäli rikosoikeudenkäyntiä jatketaan luovuttamisen seurauksena–Kuuluminen kyseisen käsitteen soveltamisalaan

(SEUT 18 ja SEUT 21 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 19 artiklan 2 kohta)
Unionin tuomioistuimen määräys (kuudes jaosto) 10.11.2016 – MB

(asia C‑697/15) ( 1 )

(Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Julkiset hankinnat – Direktiivi 2004/18/EY – Direktiivi 2014/24/EU – Tarjouskilpailuun osallistuminen – Tarjoaja, joka ei ole maininnut tarjouksessaan yritykselle aiheutuvia työturvallisuuteen liittyviä kustannuksia – Oikeuskäytäntöön perustuva velvollisuus tehdä kyseinen mainita – Hankintamenettelyn ulkopuolelle sulkeminen ilman mahdollisuutta korjata tätä laiminlyöntiä)

1. Ennakkoratkaisukysymykset–Kysymykset, jotka ovat samanlaiset kuin oikeuskäytännössä jo ratkaistut kysymykset–Työjärjestyksen 99 artiklan soveltaminen (SEUT 267 artikla; unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla) (ks. 18–20 kohta)

2. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen–Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyt–Direktiivi 2004/18–Tarjoajien yhdenvertaisen kohtelun periaate–Avoimuusvelvollisuus–Taloudellisen toimijan sulkemista julkiseen hankintaan liittyvän sopimuksen tekomenettelyn ulkopuolelle sen vuoksi, ettei se ole noudattanut velvollisuutta, joka ei ilmene nimenomaisesti tarjousasiakirjoista tai kansallisesta laista, ei voida hyväksyä (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18 27 artiklan 1 kohta sekä 49–51 kohta) (ks. 31–34 kohta ja määräysosa)

Ratkaisu

Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31.3.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY säännöksillä toimeenpantuja yhdenvertaisuusperiaatetta ja avoimuusvelvoitetta on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että tarjoaja suljetaan julkiseen hankintaan liittyvän sopimuksen tekomenettelyn ulkopuolelle sen vuoksi, ettei tämä ole noudattanut velvollisuutta – jonka noudattamatta jättämisestä seuraa sulkeminen menettelyn ulkopuolelle – mainita erikseen tarjousasiakirjassa yritykselle työturvallisuudesta aiheutuvia kustannuksia, kun tämä velvollisuus ei ilmene nimenomaisesti hankinta-asiakirjoista eikä kansallisesta lainsäädännöstä vaan se perustuu ylimmän kansallisen tuomioistuimen kyseisestä lainsäädännöstä esittämään tulkintaan, jolla mainittuihin asiakirjoihin liittyviä aukkokohtia on pyritty täyttämään. Yhdenvertaista kohtelua ja oikeasuhteisuutta koskevia periaatteita on myös tulkittava siten, etteivät ne ole esteenä sille, että tällaiselle tarjoajalle annetaan mahdollisuus korjata tilanne ja noudattaa mainittua velvollisuutta hankintaviranomaisen asettamassa määräajassa.

( 1 ) EUVL C 106, 21.3.2016.
4.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Kyseessä olevien tavaramerkkien samankaltaisuus — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 207/2009 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 40, 43, 51 ja 52 kohta)
Unionin tuomioistuimen määräys (toinen jaosto) 20.1.2016 –

Skype vastaan SMHV

(asia C‑383/15 P) ( 1 )

”Muutoksenhaku — Yhteisön tavaramerkki — Lausunnon antamisen raukeaminen”

Yhteisön tavaramerkki — Muutoksenhakumenettely — Lausunnon antamisen raukeaminen — Valitus, jonka yhteisön tavaramerkin hakija on tehnyt unionin yleisen tuomioistuimen antamasta tuomiosta, jolla on pysytetty valituslautakunnan päätös rekisteröinnin epäämisestä — Rekisteröintihakemuksesta tehdyn väitteen peruuttaminen — Asian käsittelyn päättäminen (Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 149 artikla ja 190 artiklan 1 kohta; neuvoston asetuksen N:o 207/2009 65 artikla) (ks. 11 ja 12 kohta)

Ratkaisu

1) Lausunnon antaminen valituksesta raukeaa.

2) Skype Ultd velvoitetaan korvaamaan tästä menettelystä aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.

( 1 ) EUVL C 354, 26.10.2015
Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisen kohdan mukaan kaikki, jotka pystyvät osoittamaan, että Euroopan unionin tuomioistuimien käsiteltäväksi saatetun asian ratkaisu koskee niiden etua, voivat olla väliintulijoina jossakin näistä tuomioistuimista.

Mainitun 40 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu käsite ”asian ratkaisu koskee niiden etua” on määriteltävä ottaen huomioon itse oikeusriidan kohde, ja sen on tarkoitettava sitä, että asianomaisten etuihin vaikuttaa suoraan ja tosiasiallisesti nimenomaan esitetyistä vaatimuksista annettava ratkaisu eivätkä esitetyt perusteet tai väitteet. Ilmaisulla ”asian ratkaisu” viitataan näet pyydettyyn lopulliseen ratkaisuun sellaisena kuin se ilmaistaan annettavassa tuomiolauselmassa.

Tässä yhteydessä on muun muassa selvitettävä, koskeeko riidanalainen toimi suoraan väliintulon hakijaa ja koskeeko asiassa annettava ratkaisu selvästi tämän etua. Väliintulointressin voidaan lähtökohtaisesti katsoa olevan riittävän välitön ainoastaan, jos asian ratkaisu voi muuttaa väliintulon hakijan oikeusasemaa.

Komission valtiontukipäätöksestä nostetun kumoamiskanteen yhteydessä on niin, että unionin yleisessä tuomioistuimessa vireillä olevan asian yhtenä varsinaisena asianosaisena olevan yhtiön osakkeenomistajien taloudellisten etujen ja sellaisen sijoitusrahaston etujen, jonka kautta tietyt sijoittajat pitävät hallussaan kyseisen yhtiön osakkeita, jopa huomattavan loukkauksen ei voida katsoa merkitsevän kyseisten osakkeenomistajien ja kyseisen rahaston etujen välitöntä loukkausta, joka oikeuttaa Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetun väliintulointressin, jos sillä ei muuteta näiden oikeusasemaa. Tällaisen edut sulautuvat näet yhteen itse sen yhtiön, joka on kyseessä olevan asian varsinainen asianosainen, taloudellisten etujen kanssa, ja kyseisessä asiassa annettava ratkaisu vaikuttaa niihin vain välillisesti niiden seurausten kautta, jotka mainitulla ratkaisulla on kyseiselle varsinaiselle asianosaiselle.

Se, että yhtiön vähemmistöosakkaan edut eroavat yhtiön pääasiallisen osakkeenomistajan eduista ja siten mahdollisesti myös itse kyseisen yhtiön eduista, voi mahdollisesti johtaa siihen, että sellaisen asian ratkaisu, jossa kyseessä oleva yhtiö on yhtenä varsinaisena asianosaisena, koskee kyseisen vähemmistöosakkaan etua mainitun yhtiön eduista erottuvalla tavalla. Voidakseen vedota tähän poikkeukseen vähemmistöosakkaan on kuitenkin esitettävä konkreettisia seikkoja, jotka osoittavat kyseessä olevan asian ratkaisun koskevan toisistaan erillisiä etuja asian kohteen vuoksi.

(ks. 4–6, 20 ja 31 kohta)
3.

Yhteisön tavaramerkki — Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen — Suhteelliset hylkäysperusteet — Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten — Kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuus — Arviointiperusteet (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 58 kohta)