Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1 Oikeudenkäyntimenettely - Prosessinjohtotoimet - Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi annettujen vastausten ja esitettyjen asiakirjojen merkityksestä

(Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan 2 kohta)

2 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Lainmukaisuuden arviointi - Yhteisöjen tuomioistuinten EY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvia valtiontukia koskevan oikeuskäytännön huomioonottaminen - Rajat

(EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohta)

3 Kumoamiskanne - EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla nostettu kanne - Kanneperusteet - Komissio on ilmeisesti jättänyt noudattamatta perustamissopimuksen määräyksiä tai sen soveltamista koskevaa oikeussääntöä - Ilmeisen noudattamatta jättämisen käsite - Tuomioistuimen harkintavallan rajat

(EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan ensimmäinen kohta)

4 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Tuen käsite - Yksityinen sijoittaja -arviointiperuste - Tuotto-odotukset

(EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohta; viidennen terästukisäännöstön 1 artiklan 2 kohta)

5 EHTY - Terästeollisuuden tuki - Taloudellisen kokonaisuuden muodostavat eri yritykset - Komission harkintavalta

(EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohta)

Tiivistelmä

1 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 64 artiklan 2 kohdasta ilmenee, että prosessinjohtotoimien tavoitteena on erityisesti asianosaisten vaatimusten, perusteiden ja väitteiden sisällön tarkentaminen ja sen selventäminen, mitkä seikat ovat riitaisia.

Kun kyse on prosessinjohtotoimesta, jossa asianosaisille esitetään kirjallisia kysymyksiä ja pyydetään esittämään tiettyjä heidän kirjelmissään mainittuja asiakirjoja, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tehtävänä on asianosaisten perusteita tarkastellessaan arvioida asianosaisten esittämiin kysymyksiin antamien vastausten ja esittämien asiakirjojen merkitystä. Tätä arvioidessaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on myös otettava huomioon yhteisön toimielimen huomautukset siitä, missä määrin nämä vastaukset ja asiakirjat voidaan ottaa huomioon kanteen kohteena olevan päätöksen laillisuutta arvioitaessa.

(ks. 65-67 kohta)

2 Täsmennykset, joita yhteisöjen tuomioistuimet ovat tehneet EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevissa määräyksissä tarkoitettujen käsitteiden osalta, ovat EHTY:n perustamissopimuksen vastaavia määräyksiä sovellettaessa merkityksellisiä siltä osin kuin täsmennykset eivät ole ristiriidassa EHTY:n perustamissopimuksen kanssa. Tältä osin on siis perusteltua turvautua EY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvaa valtiontukea koskevaan oikeuskäytäntöön arvioitaessa EHTY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvaa tukea koskevien päätösten lainmukaisuutta.

(ks. 115 kohta)

3 EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklan ensimmäisen kohdan toisessa virkkeessä määrätään, että käyttäessään toimivaltaansa ratkaista komission päätöksistä nostettuja kumoamiskanteita yhteisöjen tuomioistuimet eivät saa tutkia sitä taloudellisista tosiseikoista tai olosuhteista johtuvan tilanteen arviointia, jonka perusteella komissio on tehnyt päätöksensä, ellei ole kanneltu siitä, että komissio on käyttänyt harkintavaltaa väärin taikka ilmeisesti jättänyt noudattamatta kyseisen sopimuksen määräyksiä tai sen soveltamista koskevaa oikeussääntöä.

Käsitteellä "ilmeisesti" tarkoitetaan sitä, että oikeussääntöjen noudattamatta jättäminen on tietynasteista siten, että tämä noudattamatta jättäminen näyttää johtuvan siitä, että päätöksen taustalla olevan tilanteen arvioimisessa on tehty ilmeinen virhe perustamissopimuksen määräysten kannalta.

Lainmukaisuutta koskevaa kannetta käsitellessään yhteisöjen tuomioistuinten on tarkistettava, rasittaako kanteen kohteena olevaa päätöstä jokin edellä mainituista lainvastaisuuksista, ilman, että ne kuitenkaan voisivat korvata omalla taloudellisia tosiseikkoja koskevalla arvioinnillaan päätöksen tekijän suorittamaa arviointia.

(ks. 116-118 ja 146 kohta)

4 Ratkaistessaan, onko viranomaisten - jotka toimivat joko taloudellisena toimijana tai tällaisen toimijan välityksellä - jonkin yrityksen hyväksi suorittama riidanalainen toimenpide EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettua valtiontukea, komissiolla on oikeus käyttää yksityisen sijoittajan käyttäytymiseen perustuvaa arviointiperustetta arvioidessaan, olisiko kyseisestä toimesta hyötynyt yritys voinut saada samat taloudelliset edut markkinaehdoin toimivalta yksityiseltä sijoittajalta.

Tältä osin on todettava, että yksityisen sijoittajan käyttäytymisenä, johon talouspoliittisia päämääriä tavoittelevan julkisoikeudellisen sijoittajan käyttäytymistä on verrattava, ei välttämättä ole pidettävä sellaisen tavallisen sijoittajan käyttäytymistä, joka sijoittaa pääomaa saadakseen siitä tuottoa jokseenkin pitkällä aikavälillä, vaan sellaisena on pidettävä vähintään yksityisen holdingyhtiön tai sellaisen yksityisen konsernin käyttäytymistä, joka noudattaa joko kokonaisvaltaista tai toimialakohtaista rakennepolitiikkaa ja joka tavoittelee pidemmän aikavälin tuottonäkymiä.

Yksityinen osakkeenomistaja voi järkevästi ajatellen antaa käytettäväksi pääomaa, joka on tarpeen sellaisen tietyn yrityksen henkiinjäämisen kannalta, joka kokee väliaikaisia vaikeuksia mutta joka mahdollisen rakennemuutoksen jälkeen voi jälleen tulla kannattavaksi. Myös emoyhtiö voi rajatun ajanjakson vastata jonkin tytäryhtiönsä tappioista mahdollistaakseen tytäryhtiön toiminnan lakkauttamisen parhaiden mahdollisten edellytysten mukaisesti. Kun julkisoikeudellisen sijoittajan pääomasijoituksiin ei liity mitään edes pitkän aikavälin tuotto-odotuksia, tällaisia sijoituksia on kuitenkin pidettävä valtiontukena.

(ks. 119-121 kohta)

5 Kun oikeudellisesti itsenäiset luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt muodostavat taloudellisen kokonaisuuden, niitä on kohdeltava yhtenä ainoana yrityksenä sovellettaessa yhteisön kilpailusääntöjä. Valtiontukien alalla taloudellisen kokonaisuuden olemassaoloa koskeva kysymys nousee esille erityisesti silloin, kun on yksilöitävä tuensaaja. Komissiolla on tältä osin laaja harkintavalta päättää, onko konserniin kuuluvia yhtiöitä pidettävä taloudellisena kokonaisuutena vai oikeudellisesti ja taloudellisesti itsenäisinä valtiontukia koskevien järjestelmien soveltamiseksi.

(ks. 124 kohta)