Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Toimielimen työjärjestys - Yleisesti sovellettavan tulkinnan vahvistava ja konkreettista soveltamista sisältävä toimi on kannekelpoinen

(EY 230 artikla)

2. Kumoamiskanne - Kannekelpoiset toimet - Parlamentin toimet, joiden tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin - Käsite - Edustajantoimen hoitamisen ehtoja koskeva toimi tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin osapuoliin

(EY 230 artiklan 1 kohta; edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 1 artikla)

3. Parlamentti - Edustajien järjestyminen poliittisiin ryhmiin - Poliittisia kantoja koskeva vaatimus - Ulottuvuus

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta)

4. Parlamentti - Toimivalta - Työjärjestyksen soveltaminen ja tulkinta - Poliittisia kantoja koskevan vaatimuksen noudattamisen valvonta edustajaryhmiä muodostettaessa - Kuuluminen toimivaltaan

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 ja 4 kohta sekä 180 artikla)

5. Parlamentti - Edustajien järjestyminen poliittisiin ryhmiin - Poliittisia kantoja koskevan vaatimuksen käsite - Poliittisen ryhmän muodostamisilmoituksen ulottuvuus - Yksinkertainen olettama vaatimuksenmukaisuudesta

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta)

6. Parlamentti - Edustajien järjestyminen poliittisiin ryhmiin - Poliittisia kantoja koskeva vaatimus - Arviointi - Äänestysvapauden sekä ryhmän jäsenten poliittisen riippumattomuuden sallivan poliittisen ryhmän muodostamisilmoitus - Vaatimuksenmukaisuus edustajantoimen harjoittamisen riippumattomuuden periaatteen ilmauksena - Rajat

(Edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 4 artiklan 1 kohta; parlamentin työjärjestyksen 2 artikla ja 29 artiklan 1 kohta)

7. Lainvastaisuusväite - Ulottuvuus - Säädökset, päätökset ja muut toimet, joiden lainvastaisuuteen voidaan vedota - Toimet, joilla on merkitystä riidanalaisen päätöksen antamiselle olematta sen oikeusperusta, ovat tällaisia toimia

(EY 241 artikla)

8. Parlamentti - Sisäinen järjestäytymisvalta - Poliittisten ryhmien muodostamista koskevien sääntöjen määrittäminen - Sekaryhmien ja teknisten ryhmien poissulkeminen - Hyväksyttävyys

(HT 25 artikla; EY 199 artikla; EA 112 artikla; parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta ja 30 artikla)

9. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Yhdenvertainen kohtelu - Syrjinnän käsite - Poliittiseen ryhmään kuuluvien ja kuulumattomien edustajien erilainen kohtelu - Ilman poliittisten kantojen yhtenevyyttä olevan edustajaryhmän muodostamisen poissulkevat parlamentin työjärjestyksen määräykset - Objektiivisesti perusteltavissa oleva erottelu

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta ja 30 artikla)

10. Parlamentti - Sisäinen järjestäytymisvalta - Ryhmään kuulumattoman edustajan asema - Poliittiseen ryhmään kuuluville varattujen etuoikeuksien antamatta jättäminen - Yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen - Parlamentin velvollisuudet - Yhteisöjen tuomioistuinten harjoittama valvonta

(Parlamentin työjärjestys)

11. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Luottamuksensuoja - Edellytykset - Parlamentti ei hyväksy nykyisten ryhmien piirteitä vastaamattoman poliittisen ryhmän muodostamisilmoitusta - Tällaisen ryhmän jäsenten luottamuksensuojaa ei ole loukattu

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta)

12. Parlamentti - Sisäinen järjestäytymisvalta - Poliittisten ryhmien muodostamista koskevien sääntöjen määrittäminen - Ilman poliittisten kantojen yhtenevyyttä muodostettujen ryhmien poissulkeminen - Demokratian periaatetta ei ole loukattu

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta ja 30 artikla)

13. Parlamentti - Sisäinen järjestäytymisvalta - Ryhmään kuulumattoman edustajan asema - Poliittiseen ryhmään kuuluville varattujen etuoikeuksien antamatta jättäminen - Demokratian periaatteen noudattaminen - Parlamentin velvollisuudet - Yhteisöjen tuomioistuinten harjoittama valvonta

(Parlamentin työjärjestys)

14. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Suhteellisuusperiaate - Arviointiperusteet - Ilman poliittisten kantojen yhtenevyyttä olevan edustajaryhmän muodostamisen poissulkevat parlamentin työjärjestyksen määräykset - Hyväksyttävyys

(Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta ja 30 artikla)

15. Parlamentti - Sisäinen järjestäytymisvalta - Ryhmään kuulumattoman edustajan asema - Poliittiseen ryhmään kuuluville varattujen etuoikeuksien antamatta jättäminen - Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen - Parlamentin velvollisuudet - Yhteisöjen tuomioistuinten harjoittama valvonta

(Parlamentin työjärjestys)

16. Yhteisön oikeus - Periaatteet - Perusoikeudet - Yhdistymisvapaus - Suhteellisuus - Hyväksyttävät rajoitukset - Ilman poliittisten kantojen yhtenevyyttä olevan edustajaryhmän muodostamisen poissulkevat parlamentin työjärjestyksen määräykset merkitsevät hyväksyttävää rajoitusta

(Euroopan yhtenäisasiakirjan johdanto-osa; EU 6 artiklan 2 kohta)

17. Parlamentti - Kielto muodostaa ilman poliittisten kantojen yhtenevyyttä olevaa edustajaryhmää ei ole mahdollisen jäsenvaltioille yhteisen parlamentaarisen perinteen vastainen

18. Parlamentti - Työjärjestys - Tulkinta - Ulottuvuus - Tulkitun määräyksen voimaantulopäivään saakka ulottuva taannehtivuus

(Parlamentin työjärjestyksen 180 artiklan 5 ja 6 kohta sekä 181 artiklan 3 kohta)

19. Parlamentti - Työjärjestys - Tulkinta - Siirtäminen perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan käsiteltäväksi - Ulottuvuus

(Parlamentin työjärjestyksen 180 artiklan 1 ja 3 kohta sekä liitteessä VI oleva XV 8 kohta)

20. Kumoamiskanne - Kanneperusteet - Harkintavallan väärinkäyttö - Käsite

Tiivistelmä

1. Vaikka yhteisön toimielimen työjärjestyksen tarkoituksena on kyseisen toimielimen yksikköjen sisäisen toiminnan organisointi hyvän hallintotavan mukaisesti, ja sen sääntöjen keskeisenä tarkoituksena on näin ollen taata menettelyn moitteeton kulku, tämä seikka ei sellaisenaan sulje pois sitä, että parlamentin toimella, jolla hyväksyttiin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ehdottama, työjärjestyksen määräystä koskeva yleinen tulkinta ja valiokunnan esittämä kanta, joka koski erästä konkreettista tapausta, on kolmansiin ulottuvia oikeusvaikutuksia ja että se voi siten olla EY 230 artiklan perusteella kumoamisvaatimuksen kohteena yhteisöjen tuomioistuimissa. Parlamentti ei voi tältä osin väittää kyseisen toimen rajoittuvan asianomaisen määräyksen yleisesti sovellettavaan ja abstraktiin tulkintaan, joka ei voi olla kumoamiskanteen kohteena.

( ks. 32, 56 ja 57 kohta )

2. Parlamentin jäseniä on yhteisöksi yhdistyneiden valtioiden kansojen edustajan toimen haltijoina, jotka on valittu edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 1 artiklan nojalla, pidettävä EY 230 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuina kolmansina osapuolina sellaiseen parlamentin toimeen nähden, jolla on kyseisen edustajantoimen hoitamisen ehtoja koskevia oikeusvaikutuksia.

( ks. 61 kohta )

3. Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan, jonka mukaan jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin ja joka on artiklassa, jonka otsikkona on "Poliittisten ryhmien muodostaminen", on katsottava väistämättä merkitsevän sitä, että jäsenet, jotka päättävät muodostaa parlamentissa ryhmän, voivat tehdä sen vain poliittisten kantojen perusteella. Itse kyseisen määräyksen sanamuodosta, jota käytetään tämän sanamuodon sisältävän artiklan otsikossa, seuraa näin ollen, että väite, jonka mukaan tässä määräyksessä tarkoitettu poliittisia kantoja koskeva peruste on vapaaehtoinen, on hylättävä.

Tältä kannalta parlamentin aiemman suhtautumisen eräiden ryhmien muodostamista koskeviin ilmoituksiin on katsottava ilmentävän tiettyä, kullekin ilmoitukselle ominaisiin seikkoihin ja asiayhteyteen perustuvaa arviointia siitä, onko poliittisia kantoja koskevaa vaatimusta noudatettu. Sen ei sitä vastoin voida katsoa merkitsevän sellaista oikeudellista tulkintaa, jonka perusteella olisi syytä päätellä, että parlamentin työjärjestyksen perättäisissä versioissa tarkoitettu poliittisia kantoja koskeva vaatimus on vapaaehtoinen.

( ks. 80, 81 ja 85 kohta )

4. Parlamentti, joka voi tarvittaessa antaa asian perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan käsiteltäväksi, on toimivaltainen valvomaan työjärjestyksensä määräysten oikeaa soveltamista ja tulkintaa, kuten parlamentin työjärjestyksen 180 artiklasta ilmenee. Sillä on tällä perusteella erityisesti toimivalta tutkia, täyttääkö ryhmä, jonka muodostamisesta on ilmoitettu parlamentin puhemiehelle työjärjestyksen 29 artiklan 4 kohdan mukaisesti, tämän saman artiklan 1 kohdan mukaisen poliittisia kantoja koskevan vaatimuksen. Tällaisen valvontavallan epääminen parlamentilta merkitsisi sitä, että se joutuisi jättämään viimeksi mainitun määräyksen vaille käytännön merkitystä.

( ks. 101 kohta )

5. Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla poliittisten kantojen käsitteellä on katsottava kussakin yksittäistapauksessa olevan se merkitys, joka parlamentin jäsenillä, jotka päättävät muodostaa poliittisen ryhmän työjärjestyksen 29 artiklan mukaisesti, on tarkoitus sille antaa ilman, että kyseisiä kantoja välttämättä todetaan avoimesti. Tästä seuraa, että niillä jäsenillä, jotka ilmoittavat järjestäytyvänsä edellä mainitussa määräyksessä tarkoitetuksi ryhmäksi, oletetaan olevan edes vähäisessä määrin samansuuntaisia poliittisia kantoja.

Tätä olettamaa ei kuitenkaan voida pitää sellaisena, ettei sitä voida osoittaa vääräksi. Parlamentilla on valvontavaltansa nojalla toimivalta tutkia, onko työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdassa asetettua vaatimusta noudatettu, jos ryhmän muodostamisesta ilmoittaneet jäsenet sulkevat avoimesti kaiken poliittisten kantojen samansuuntaisuuden pois eivätkä siten selvästi täytä edellä mainittua vaatimusta.

( ks. 103 ja 104 kohta )

6. Parlamentaarisen ryhmän muodostamisilmoituksessa olevasta toteamuksesta, jonka mukaan allekirjoittajina olevat eri osallistujat säilyttävät äänestysvapautensa sekä valiokunnissa että täysistunnoissa, ei voida päätellä, ettei näillä osallistujilla ole samansuuntaisia poliittisia kantoja. Tällainen toteamus on nimittäin ilmaus edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 4 artiklan 1 kohdassa ja parlamentin työjärjestyksen 2 artiklassa määrätystä edustajantoimen riippumattomuutta koskevasta periaatteesta, eikä se voi näin ollen vaikuttaa ryhmän työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan mukaisuutta koskevaan arviointiin. Myöskään sillä perusteella, että ryhmäksi järjestäytyvät parlamentin jäsenet ilmoittavat säilyttävänsä toisiinsa nähden poliittisen riippumattomuutensa, ei sinänsä voida katsoa, ettei heillä ole samansuuntaisia poliittisia kantoja. Myös tällainen ilmoitus on sopusoinnussa edustajantoimen riippumattomuutta koskevan periaatteen kanssa.

Asia ei kuitenkaan ole näin, jos asianomaiseen ryhmään kuuluvat ovat ehdottoman jyrkästi torjuneet kaiken poliittisten kantojen samansuuntaisuuden välillään ja sitoutuneet siihen, etteivät he missään tilanteessa anna sellaista vaikutelmaa, että heillä olisi jotain tällaista hengenheimolaisuutta, sekä sulkeneet etukäteen pois kaiken sellaisen toiminnan, jolla siihen pyrittäisiin vaalikauden aikana, olkoonkin, että tämä tapahtuisi vain joissakin yksittäistapauksissa.

( ks. 108, 109 ja 111 kohta )

7. EY 241 artiklassa ilmaistaan yleinen periaate, jolla taataan jokaiselle oikeus riitauttaa lisäväitteellä toimielinten aiemmin toteuttaman, riidanalaisen päätöksen oikeudellisena perustana olevan toimenpiteen pätevyys saadakseen kumotuksi häntä suoraan ja erikseen koskevan päätöksen, jollei tällä asianomaisella ollut oikeutta EY 230 artiklan perusteella nostettavalla suoralla kanteella riitauttaa näitä toimenpiteitä, joiden vaikutukset näin ulottuvat häneen mutta joiden kumoamista hän ei ole voinut vaatia.

Kyseisen artiklan soveltamisalan on tältä osin ulotuttava sellaisiin toimielinten toimiin, joilla on ollut merkitystä kumoamiskanteen kohteena olevan päätöksen antamiselle, vaikka näitä toimia ei ole muodollisesti käytetty kyseisen päätöksen oikeudellisena perustana.

( ks. 133 ja 135 kohta )

8. Parlamentilla on lupa ryhtyä HT 25 artiklassa, EY 199 artiklassa ja EA 112 artiklassa sille annetun sisäisen järjestäytymisvallan nojalla asianmukaisiin toimenpiteisiin moitteettoman toimintansa ja menettelyjensä kulun varmistamiseksi.

Tältä osin parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan määräykset ovat - siltä osin kuin niissä määrätään, että parlamentissa voidaan muodostaa ryhmiä vain poliittisten kantojen perusteella ja että jäsenet, jotka eivät liity poliittiseen ryhmään, ovat sitoutumattomia jäseniä, joihin sovelletaan parlamentin puhemiehistön vahvistamia ehtoja, eikä heillä ole oikeutta muodostaa teknistä ryhmää eikä heitä voida koota sekaryhmäksi - parlamentin sisäistä organisointia koskevia toimenpiteitä, jotka ovat parlamentin ominaispiirteiden, sen toimintaa koskevien vaatimusten sekä sillä perustamissopimuksen mukaan olevien vastuiden ja tavoitteiden kannalta perusteltuja.

( ks. 144 ja 149 kohta )

9. Syrjintäkiellon periaatteella, joka on perustavanlaatuinen oikeusperiaate, kielletään se, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia kohdellaan eri tavalla tai erilaisia tapauksia kohdellaan samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida perustella objektiivisesti.

Parlamentin kaikki jäsenet ovat saaneet hoidettavakseen valitsijoiden heille demokraattisesti antaman edustajantoimen, ja heillä kaikilla on sama poliittinen edustustehtävä Euroopan tasolla. Tässä suhteessa he ovat kaikki samassa asemassa. Parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan määräyksissä, joiden mukaan parlamenttiin voidaan muodostaa vain poliittisiin kantoihin perustuvia ryhmiä, tehdään tosin ero kahteen ryhmään kuuluvien parlamentin jäsenten välillä, nimittäin niiden, jotka kuuluvat poliittiseen ryhmään parlamentin sisäisen sääntelyn mukaisesti, ja niiden, jotka ovat parlamentin sitoutumattomia jäseniä ja joihin sovelletaan parlamentin puhemiehistön vahvistamia ehtoja. Tällainen ero on kuitenkin perusteltu siitä syystä, että ensin mainitut jäsenet täyttävät työjärjestyksen mukaisen hyväksyttäviin päämääriin pyrkimistä koskevan vaatimuksen, toisin kuin viimeksi mainitut. Tällä erolla ei voida näin ollen katsoa loukattavan syrjintäkiellon periaatetta.

( ks. 150-153 kohta )

10. Parlamentin asiana on tarkistaa, onko tilanne, joka johtuu ryhmään kuulumattomien edustajien asemaa sääntelevien sisäisten määräysten soveltamisesta, kaikilta osiltaan yhteensopiva yhdenvertaisen kohtelun periaatteen kanssa. Vaikka niiden hyväksyttävien päämäärien toteuttamisella, joihin parlamentti pyrkii poliittisiin ryhmiin perustuvan organisaationsa avulla, voidaan perustella sitä, että nämä ryhmät ja niiden välityksellä niihin liittyvät jäsenet saavat tiettyjä oikeuksia ja helpotuksia, joita sitoutumattomat jäsenet eivät saa, parlamentin tehtävänä on tutkia tätä tarkoitusta varten määrättyjen sisäisten menettelyjen avulla, ovatko kaikki kyseisistä määräyksistä johtuvat erot näihin kahteen ryhmään kuuluvien parlamentin jäsenten kohtelussa tarpeellisia ja näin ollen objektiivisesti perusteltuja edellä mainittujen tavoitteiden valossa. Sen on tarvittaessa sisäistä järjestäytymisvaltaansa käyttämällä poistettava eriarvoisuus niistä määräyksistä, jotka eivät täytä tätä tarpeellisuusvaatimusta ja joita voitaisiin tämän takia pitää syrjivinä laillisuusvalvonnassa, jota yhteisöjen tuomioistuimilta voitaisiin pyytää sellaisten toimien johdosta, jotka parlamentti on hyväksynyt näitä määräyksiä soveltamalla.

( ks. 157 kohta )

11. Luottamuksensuojan periaate - joka kuuluu yhteisön perusperiaatteisiin - edellyttää, että kyseessä oleva yhteisön toimielin on antanut niille, joita asia koskee, täsmällisiä takeita, joiden vuoksi heille on syntynyt perusteltuja odotuksia.

Sitä seikkaa, ettei parlamentti aiemmin ole vastustanut sellaisten poliittisten ryhmien muodostamisilmoituksia, joilla ei ole ollut samoja tunnuspiirteitä kuin nyt muodostettavaksi ilmoitetulla ryhmällä, ei voida pitää täsmällisenä takeena, jonka vuoksi tämän ryhmän muodostamisesta ilmoittaneiden parlamentin jäsenten mielessä olisi syntynyt kyseisen ryhmän parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan poliittisia kantoja koskevan vaatimuksen mukaisuutta koskevia perusteltuja odotuksia.

( ks. 183 ja 184 kohta )

12. Vaikka demokratian periaate onkin seikka, johon Euroopan unioni perustuu, tämä periaate ei ole esteenä sille, että parlamentti hyväksyy sisäistä järjestäytymistään koskevia toimenpiteitä, joilla pyritään - kuten parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdalla ja 30 artiklalla, joiden mukaan parlamenttiin voidaan muodostaa vain poliittisiin kantoihin perustuvia ryhmiä - siihen, että se voisi omien ominaispiirteidensä pohjalta täyttää mahdollisimman hyvin toimielimelle asetetun tehtävän ja päästä niihin päämääriin, joita sillä perustamissopimusten mukaan on.

( ks. 200 kohta )

13. Parlamentin asiana on tarkistaa tätä tarkoitusta varten olevia sisäisiä menettelyjä noudattaen ja yhteisöjen tuomioistuinten mahdollisen valvonnan alaisena, onko parlamentin työjärjestyksen 30 artiklassa tarkoitettujen ryhmään kuulumattomien edustajien - jotka parlamentin työjärjestyksen eri määräysten johdosta jäävät tehtäväänsä hoitaessaan ilman niitä etuja, jotka poliittiset ryhmät saavat niille annettujen monien parlamentaaristen, taloudellisten, hallinnollisten ja aineellisten oikeuksien perusteella - tilanne kaikilta osiltaan yhteensopiva demokratian periaatteen kanssa. Tämän periaatteen mukaan ei voida sallia sitä, että parlamentin jäsenet, jotka on demokraattisesti valittu parlamentaariseen edustajantoimeen, joutuvat toteamaan, että kyseisen edustajantoimen hoitamisen ehtoihin kohdistuu heidän poliittiseen ryhmään kuulumattomuutensa vuoksi enemmän vaikutuksia kuin on tarpeen niiden hyväksyttävien päämäärien toteuttamiseksi, joihin parlamentti pyrkii poliittisiin ryhmiin perustuvan organisaationsa avulla.

( ks. 201 ja 202 kohta )

14. Suhteellisuusperiaate edellyttää, että yhteisön toimielinten säädöksillä, päätöksillä ja muilla toimenpiteillä ei saa ylittää sitä, mikä on tarkoituksenmukaista ja tarpeellista tavoitellun päämäärän saavuttamiseksi, jolloin on selvää, että jos on mahdollista valita usean tarkoituksenmukaisen toimenpiteen välillä, näistä on valittava vähiten velvoittava.

Tältä osin parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan määräykset, joiden mukaan parlamenttiin voidaan muodostaa vain poliittisiin kantoihin perustuvia ryhmiä, ovat sisäistä organisointia koskevia tarkoituksenmukaisia ja tarpeellisia toimenpiteitä parlamentin hyväksyttävien päämäärien saavuttamiseksi. Parlamentti voi, kun otetaan huomioon sille ominaiset tunnuspiirteet ja sen toimintaa koskevat rajoitteet, täyttää toimielimelle annetut tehtävät ja päästä perustamissopimuksessa sille asetettuihin päämääriin ainoastaan sellaisten parlamentin jäsenten muodostamien ryhmien avulla, joilla on samansuuntaisia poliittisia kantoja työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Jos niiden parlamentin jäsenten välillä, jotka ilmoittavat muodostavansa työjärjestyksen 29 artiklassa tarkoitetun ryhmän, ei ole ollenkaan samansuuntaisia poliittisia kantoja, parlamentti voi vain - uhalla, että muutoin vaarannetaan niiden hyväksyttävien päämäärien toteuttaminen, joihin se pyrkii poliittisiin ryhmiin perustuvan organisaationsa avulla - kieltää tällaisen ryhmän muodostamisen ja katsoa näiden parlamentin jäsenten olevan sitoutumattomia jäseniä työjärjestyksen 30 artiklassa määrätyllä tavalla. Tästä seuraa, että parlamentin työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan määräyksiä ei voida pitää toimenpiteinä, joilla ylitetään suhteellisuusperiaatteen vastaisesti se, mikä on tarkoituksenmukaista ja tarpeellista niiden hyväksyttävien päämäärien saavuttamiseksi, joihin pyritään.

( ks. 215-217 kohta )

15. Parlamentin asiana on tarkistaa tätä tarkoitusta varten olevia sisäisiä menettelyjä noudattaen ja yhteisöjen tuomioistuinten mahdollisen valvonnan alaisena, onko parlamentin työjärjestyksen 30 artiklassa tarkoitettujen ryhmään kuulumattomien edustajien - jotka eivät saa tehtäväänsä hoitaessaan samoja etuja kuin ne parlamentin jäsenet, jotka ovat poliittisten ryhmien jäseniä - tilanne yhteensopiva suhteellisuusperiaatteen kanssa tutkimalla kunkin parlamentin sisäisen määräyksen osalta, voitaisiinko vähemmän velvoittavalla ratkaisulla päästä yhtä tarkoituksenmukaisella tavalla niihin hyväksyttäviin päämääriin, joihin parlamentti pyrkii poliittisiin ryhmiin perustuvan organisaationsa avulla.

( ks. 218 ja 219 kohta )

16. Yhdistymisvapauden periaate, joka on vahvistettu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 11 artiklassa ja joka pohjautuu jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen, kuuluu niihin perusoikeuksiin, joita yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan - joka on vahvistettu Euroopan yhtenäisasiakirjan johdanto-osassa ja EU 6 artiklan 2 kohdassa - suojataan yhteisön oikeusjärjestyksessä. On kuitenkin korostettava, että vaikka katsottaisiin, että yhdistymisvapauden periaatetta voidaan soveltaa parlamentin sisäiseen organisaatioon, periaate ei ole ehdoton. Yhdistymisoikeutta voidaan rajoittaa perustelluista syistä, kunhan tällaisilla rajoituksilla ei puututa tähän oikeuteen tavoitellun päämäärän kannalta suhteettomasti ja tavalla, jota ei voida hyväksyä ja jolla loukattaisiin näiden oikeuksien keskeistä sisältöä.

Yhdistymisvapauden periaate ei ole esteenä sille, että parlamentti sisäisen organisointivaltansa nojalla asettaa parlamentin jäsenten ryhmän muodostamisen edellytykseksi parlamentissa samansuuntaisia poliittisia kantoja koskevan vaatimuksen, joka on niiden hyväksyttävien päämäärien sanelema, joihin se pyrkii, ja kieltää sellaisen ryhmän muodostamisen, joka ei selvästi ole tällaisen vaatimuksen mukainen. Tällaiset perusteltujen syiden mukaiset toimenpiteet eivät vaikuta asianomaisten parlamentin jäsenten oikeuteen järjestäytyä ryhmäksi, mikäli he noudattavat työjärjestyksessä tässä tarkoituksessa määrättyjä edellytyksiä.

( ks. 231-233 kohta )

17. Jos oletetaan, että oikeuskäytäntöä, jonka mukaan yhteisöjen tuomioistuinten on perusoikeuksien toteutumista valvoessaan tukeuduttava jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen, on sovellettava analogisesti jäsenvaltioiden yhteisten parlamentaaristen perinteiden osalta, niin parlamentin toimen, jolla kielletään sellaisten ryhmien perustaminen, joihin kuuluvat kieltävät kaiken poliittisten kantojen samansuuntaisuuden välillään, ei voida katsoa olevan jäsenvaltioiden yhteisen parlamentaarisen perinteen vastainen.

Vaikka nimittäin teknisten ryhmien tai sekaryhmien muodostaminen on sallittua joissakin kansallisissa kansanedustuslaitoksissa, ei silti ole ilmeistä, että kansalliset parlamentit, jotka Euroopan parlamentin tapaan asettavat parlamentin sisäisen ryhmän muodostamisen edellytykseksi poliittisia kantoja koskevan vaatimuksen, hyväksyisivät erilaisen ryhmän - joka kieltää kaiken poliittisten kantojen yhtenevyyden jäsentensä väliltä - muodostamisilmoitusta koskevan tulkinnan kuin Euroopan parlamentti hyväksyi. Ei myöskään ole ilmeistä, että kansallisten parlamenttien enemmistö olisi sellaisia, että niissä voitaisiin muodostaa ryhmä, jonka jäsenet ilmoittavat nimenomaisesti, ettei ryhmä ole poliittinen.

( ks. 240-242 kohta )

18. Parlamentin työjärjestyksen 180 artiklan 5 ja 6 kohdan määräysten sanamuodon mukaan parlamentin hyväksymät tulkinnat lisätään selittävinä huomautuksina asianomaiseen artiklaan tai asianomaisiin artikloihin, ja nämä huomautukset on otettava huomioon muun muassa kyseisten artiklojen soveltamisessa. Päinvastoin kuin määrätään työjärjestyksen 181 artiklan 3 kohdassa, joka koskee työjärjestyksen mahdollista muuttamista ja jonka mukaan tällainen muutos tulee voimaan vasta sen hyväksymistä seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä, mainitut työjärjestyksen 180 artiklan määräykset eivät edellytä minkäänlaisen määräajan tai muodollisuuden noudattamista, jotta parlamentin työjärjestyksen määräyksestä hyväksymää tulkintaa olisi sovellettava jossakin yksittäistapauksessa.

Niin ikään parlamentin tulkinta työjärjestyksensä määräyksestä selventää ja täsmentää kyseisen määräyksen merkitystä ja ulottuvuutta sellaisena kuin se piti tai se olisi pitänyt ymmärtää ja sitä olisi pitänyt soveltaa sen voimaantulosta lähtien. Tästä seuraa, että kyseistä määräystä voidaan soveltaa näin tulkittuna tilanteisiin, jotka ovat syntyneet ennen kuin tulkintaa koskeva päätös hyväksyttiin.

( ks. 251 ja 252 kohta )

19. Liitteessä VI oleva XV 8 kohta sekä parlamentin työjärjestyksen 180 artiklan 1 ja 3 kohta on ymmärrettävä siten, että niissä annetaan perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnalle, jonka käsiteltäväksi asia on saatettu, toimivalta ehdottaa parlamentille tulkintaansa työjärjestyksestä, jos kyse on sellaisesta ongelmallisesta tapauksesta, jonka vuoksi asian saattaminen sen käsiteltäväksi on ollut perusteltua.

( ks. 259 kohta )

20. Kyseessä on harkintavallan väärinkäyttö - jonka yksi muoto menettelyn väärinkäyttö vain on - ainoastaan silloin, jos objektiivisten, asiaankuuluvien ja yhtäpitävien seikkojen perusteella on selvää, että riidanalainen toimi on tehty yksinomaan tai ainakin olennaisin osin muiden kuin esitettyjen päämäärien saavuttamiseksi.

( ks. 276 kohta )