Henkilöstöasian tiivistelmä



Henkilöstöasian tiivistelmä

Tiivistelmä

1. Oikeudenkäyntimenettely – Kannekirjelmä – Vaatimukset – Muuttaminen oikeudenkäynnin aikana – Edellytys

(Virkamiestuomioistuimen työjärjestyksen 35 artikla)

2. Virkamiehet – Kilpailu – Valintalautakunta – Muodostamispäivä – Kaikkien jäsenten nimeäminen ensimmäisen kerran – Sillä, että kokoonpano on muuttunut joidenkin jäsenten eroamisen vuoksi, ei ole merkitystä

(Henkilöstösääntöjen liitteessä III oleva 3 artikla)

3. Virkamiehet – Kilpailu – Valintalautakunta – Velvollisuutta julkaista kokoonpano ennen valintakokeiden alkamista ei ole

(Henkilöstösääntöjen liitteessä III oleva 3 artikla)

4. Virkamiehet – Kilpailu – Valintalautakunta – Kokoonpano – Riittävä vakaus hakijoiden johdonmukaisen arvioimisen takaamiseksi – Vaikutus – Jäsenten läsnäoloa kirjallisen kokeen aikana koskevaa velvollisuutta ei ole

(Henkilöstösääntöjen liitteessä III oleva 3 artikla)

5. Henkilöstökanne – Kilpailun kokeisiin hyväksymättä jättämistä koskevasta päätöksestä nostettu kanne – Mahdollisuus vedota kilpailuilmoituksen sääntöjenvastaisuuteen

(Henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artikla)

6. Virkamiehet – Kilpailu – Järjestäminen – Nimittävän viranomaisen harkintavallan rajat

(Henkilöstösääntöjen 27 artikla; liitteessä III olevan 1 artikla 4 ja 5 kohta)

7. Virkamiehet – Kilpailu – Tutkintoihin ja kokeisiin perustuva kilpailu – Hakijoiden ansioiden arviointi – Hakijoiden hylkääminen heidän esivalintavaiheen kysymyksiin antamien painotettujen vastaustensa mukaan – Valintalautakunnan hakijoiden tutkinnoista ja työkokemuksesta suorittaman konkreettisen tutkimisen puuttuminen, jota ei voida hyväksyä

(Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 5 artiklan ensimmäinen ja kolmas kohta)

1. Virkamiestuomioistuimen työjärjestyksen 35 artiklan mukaan ainoastaan kannekirjelmässä esitetyt vaatimukset voidaan ottaa huomioon, ja tämän jälkeen asianosainen ei voi menettelyn kuluessa esittää uusia vaatimuksia tai laajentaa esitettyjen vaatimusten kohdetta riita-asian kohdetta muuttamatta. Kantaja voi mukauttaa vaatimuksiaan vain jos asiassa on tullut ilmi uusi seikka, jolla voi olla vaikutusta kanteen kohteeseen, kuten muun muassa sellaisen toimen toteuttaminen menettelyn kuluessa, jolla kumotaan ja korvataan riidanalainen toimi.

(ks. 34 kohta)

Viittaukset:

Yhteisöjen tuomioistuin: asia 83/63, Krawczynski v. komissio, 8.7.1965 ja asia 14/81, Alpha Steel v. komissio, 3.3.1982, 8 kohta

2. Vaikka kilpailun hakijoiden arvioinnista vastaava valintalautakunta on ehdottomasti muodostettava ennen kuin hakijoiden valitseminen alkaa, valintalautakunta on katsottava muodostetuksi kun nimittävä viranomainen on nimennyt kaikki sen jäsenet ensimmäisen kerran. Vaikka tämän valintalautakunnan kokoonpano voi muuttua joidenkin sen jäsenten tehtävistään eroamisen vuoksi, tämä seikka ei voi vaikuttaa taannehtivasti siihen, minä päivänä mainittu valintalautakunta katsottiin muodostuneeksi.

(ks. 43 kohta)

3. Vaikka oletettaisiin, että nimittävä viranomainen on velvollinen julkaisemaan jokaisen kilpailun valintalautakunnan kokoonpanon ennen kokeiden alkamista, tämän velvollisuuden noudattaminen ei olisi olennainen menettelymääräys, jonka noudattamatta jättäminen voisi johtaa valintalautakunnan tekemien päätösten mitättömyyteen, koska ne eivät ole omiaan vaikuttamaan mainittuihin päätöksiin tai epäämään hakijoilta takeita. Tieto kilpailun valintalautakunnan jäsenten henkilöllisyydestä ei ole omiaan vaikuttamaan hakijan onnistumismahdollisuuksiin, koska hakijoiden valinta tapahtuu kilpailuilmoituksessa vahvistettujen perusteiden valossa eikä mainitun valintalautakunnan jäsenten henkilöllisyyden mukaan. Kilpailun valintalautakunnan jäsenluettelon julkaisemisella pyritään siihen, että hakijat voivat varmistua siitä, ettei valintalautakunnan, jonka eteen he joutuvat, jäsenillä ole eturistiriitoja. Mainitun luettelon viivästynyt julkaiseminen ei kuitenkaan ole omiaan epäämään hakijoilta mitään taetta, koska heillä on aina mahdollisuus vedota mahdolliseen eturistiriitaan kyseisen valintalautakunnan päätöksestä, jolla heidät jätetään merkitsemättä varallaololuetteloon, myöhemmin nostetun kanteen yhteydessä.

(ks. 46 kohta)

4. Jotta hakijoille taataan suullisen kokeen aikana johdonmukainen ja objektiivinen arviointi ja kun otetaan huomioon kilpailun vertaileva luonne, on tarpeellista, että valintalautakunnan kaikki jäsenet ovat läsnä tai ainakin, että valintalautakunnan kokoonpano on jossakin määrin pysyvä. Tällaisen pysyvyyden säilyttäminen ei kuitenkaan ole tarpeen yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattamisen varmistamiseksi kirjallisten kokeiden osalta. Valintalautakunnan jäsen, joka ei ole läsnä kun valintalautakunnan muut jäsenet tarkastelevat hakijan koevastausta, voi tarvittaessa arvioida mainitun koevastauksen jälkikäteen vertaillakseen sitä muiden koevastausten kanssa ja osallistua myöhemmin aktiivisesti sen arviointiin.

(ks. 49 kohta)

Viittaukset:

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T‑267/03, Roccato v. komissio, 26.1.2005, 38 kohta

Virkamiestuomioistuin: asia F‑5/08, Brune v. komissio, 29.9.2010, 41 kohta ja asia F‑41/08, Honnefelder v. komissio, 29.9.2010, 36 kohta

5. Kantajalla on oikeus vedota kilpailun kuluessa tapahtuneisiin lainvastaisuuksiin, myös sellaisiin, jotka voivat perustua itse kilpailuilmoituksen tekstiin, kun hän nostaa kanteen kilpailun valintalautakunnan tekemästä päätöksestä. Niin kauan kuin valintalautakunta ei ole hylännyt kantajan hakemusta, hänen oikeussuojan tarpeensa kilpailuilmoituksen osalta on vielä epävarma, joten häntä ei voida arvostella siitä, ettei hän ole riitauttanut mainittua ilmoitusta henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklassa säädettyjen määräaikojen puitteissa.

(ks. 65 kohta)

Viittaukset:

Yhteisöjen tuomioistuin: asia C‑448/93 P, komissio v. Noonan, 11.8.1995, 17 kohta

6. Kilpailun järjestämisen tarkoitus on toimielinten avointen virkojen täyttäminen ja näin ollen, kuten henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan ensimmäisestä alakohdasta ja 4 artiklasta käy ilmi, nimittävälle viranomaiselle kuuluu kilpailuilmoituksen laatiminen ja soveltuvimmasta hakijoiden valintamenettelystä päättäminen avoimiin virkoihin liittyvien vaatimusten mukaan ja erityisesti yksikön edun mukaan.

Tämän viranomaisen tämän harkintavallan käyttämistä on välttämättä rajoitettava kyseessä olevaan kilpailuun mahdollisesti hakevien henkilöiden lukumäärästä riippumatta voimassaolevien säännösten noudattamisella ja yleisillä oikeusperusteilla. Tästä seuraa, että tämän viranomaisen valitsemalla menetelmällä on ensinnäkin pyrittävä saamaan palvelukseen mahdollisimman päteviä ja tehokkaita henkilöitä henkilöstösääntöjen 27 artiklan mukaisesti, toiseksi varattava itsenäisen valintalautakunnan tehtäväksi sen arvioiminen tapauskohtaisesti, vastaavatko kunkin hakijan esittämät tutkintotodistukset tai työkokemus henkilöstösäännöissä ja kilpailuilmoituksessa vaadittua tasoa henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 5 artiklan mukaisesti, ja kolmanneksi saavutettava hakijoiden johdonmukainen ja objektiivinen valinta.

(ks. 69 ja 70 kohta)

Viittaukset:

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin: asia T‑420/04, Blackler v. parlamentti, 27.9.2006, 23 ja 45 kohta

7. Tutkintotodistuksiin perustuva valintamenetelmä, jonka yhteydessä hakijoilta tiedustellaan ensimmäisessä vaiheessa kysymyslomakkeen avulla, katsovatko he täyttävänsä koulutusta ja työkokemusta koskevat edellytykset, ja jossa määritellään seuraavaksi kaikkien hakijoiden antamien vastausten mukaan raja-arvo, jonka alittavat sellaiset hakijat hylätään, joilla ei ole painotuksen jälkeen riittävästi myönteisiä vastauksia, joista myönnetään pisteitä, on ristiriidassa henkilöstösääntöjen säännösten ja kilpailuihin sovellettavien yleisten periaatteiden kanssa.

Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 5 artiklan ensimmäisestä ja kolmannesta alakohdasta nimittäin käy ilmi, että tutkintotodistuksiin perustuvan valinnan tapauksessa valintalautakunnan on tarkasteltava, ovatko hakijoiden tutkintotodistukset ja työkokemus kilpailuilmoituksessa vahvistettujen edellytysten mukaiset. Mainitussa valintamenettelyssä valintalautakunta ei kuitenkaan millään tavoin valvo hakijoiden tutkintotodistusten ja ammattipätevyyksien merkityksellisyyttä ja se merkitsee välttämättä, ettei näitä viimeksi mainittuja valita heidän tutkintotodistustensa tai työkokemustensa mukaan vaan pelkästään heillä niistä olevan näkemyksen mukaan, joka ei ole riittävän objektiivinen tieto, jotta voitaisiin varmistaa parhaiden hakijoiden valinta tai edes valinnan johdonmukaisuus.

Lisäksi kun pistemäärä, joka hakijan on saavutettava, jotta hänen hakemuksensa tarkastellaan toisessa vaiheessa, riippuu muiden hakijoiden pistemäärästä, tämä hakija voi myöhemmin tulla hylätyksi vain sen seikan vuoksi, että muut hakijat ovat vastanneet myöntävästi tiettyihin kysymyksiin, koska he ovat tulkinneet asetettuja edellytyksiä itselleen äärimmäisen suotuisalla tavalla, koska he ovat ymmärtäneet huonosti kysymykset tai arvioineet huonosti tutkintotodistuksensa tai työkokemuksensa arvon, koska jokainen esitetty kysymys edellyttää hakijalta hyvin subjektiivista arviointia siitä, ovatko hänen tutkintotodistuksensa ja työkokemuksensa merkityksellisiä. Valintamenetelmällä ei taata arvioinnin riittävää objektiivisuutta ja johdonmukaisuutta.

Näin ollen kilpailuilmoituksen säännöksillä, jotka koskevat tutkintoihin perustuvan valintamenettelyn ensimmäistä vaihetta, ja joissa säädetään kilpailun tiettyjen hakijoiden hylkäämisestä sillä perusteella, etteivät heidän tutkintotodistuksensa ja työkokemuksensa ole riittävän merkityksellisiä ilman, että valintalautakunta tutkii konkreettisesti tätä merkityksellisyyttä, rajoitetaan kohtuuttomasti mainitun valintalautakunnan toimivaltuuksia ja niitä on näin ollen pidettävä lainvastaisina.

(ks. 71–74 ja 76 kohta)

Viittaukset:

Unionin yleinen tuomioistuin: asia T‑361/10 P, komissio v. Pachtitis, 14.12.2011, 43 kohta ja asia T‑6/11 P, komissio v. Vicente Carbajosa ym., 14.12.2011, 58 kohta

Virkamiestuomioistuin: asia F‑73/11, CB v. komissio, 24.4.2013, 50–52 kohta