ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Merkin kuvailevuus ja erottamiskyvyn puuttuminen – Vastaavien säännösten välinen suhde

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky – Tavaramerkit, jotka muodostuvat yksinomaan sellaisista merkeistä tai merkinnöistä, joita voidaan käyttää osoittamaan tavaran ominaisuuksia – Sanamerkki CELLTECH

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta)

Tiivistelmä

1. Sanamerkiltä, joka yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla kuvailee tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksia, puuttuu tämän johdosta väistämättä näiden tavaroiden tai palvelujen osalta kyseisen asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky.

Selvittääkseen, että tavaramerkiltä, joka ei kuulu asetuksen 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn hylkäysperusteen alaisuuteen, kuitenkin puuttuu kyseisen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky, sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) on esitettävä syyt, joiden perusteella se katsoo, että tältä tavaramerkiltä puuttuu erottamiskyky.

(ks. 23 ja 24 kohta)

2. Sanamerkiltä CELLTECH, jonka rekisteröimistä yhteisön tavaramerkiksi on haettu Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkaan 5 kuuluville tuotteille, jotka vastaavat kuvausta ”farmaseuttiset ja eläinlääkintä- ja terveydenhoitovalmisteet, ‑yhdisteet ja aineet”; luokkaan 10 kuuluville tuotteille, jotka vastaavat kuvausta ”kirurgiset, lääketieteelliset, hammaslääketieteelliset ja eläinlääketieteelliset laitteet ja välineet”, ja luokkaan 42 kuuluville tuotteille, jotka vastaavat kuvausta ”tutkimus- ja kehittämispalvelut; konsultointipalvelut; kaikki liittyvät biologian, lääketieteen ja kemian alan tieteisiin”, ei puutu yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky englanninkielisen keskivertokuluttajan ja kaikkien lääketieteen alan asiantuntijoiden kannalta, huolimatta siitä, mikä näiden äidinkieli on, kun yhtäältä ei ole osoitettu, että rekisteröitäväksi haettu sanamerkki kuuluisi asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn hylkäysperusteen alaisuuteen, koska merkin väitetään kuvailevan niitä tavaroita ja palveluja, joita varten rekisteröintiä haetaan, ja kun toisaalta ei ole esitetty muita syitä, joiden nojalla kyseiseltä tavaramerkiltä kuitenkin puuttuisi 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky sen vuoksi, että kyseinen merkki kokonaisuutena tarkasteltuna olisi sellainen, että kohderyhmässä ei voitaisi sen perusteella erottaa asianomaisia tavaroita ja palveluja tavaroista ja palveluista, joilla on toinen kaupallinen alkuperä.

(ks. 31, 41, 44 ja 45 kohta)
16

Kantajan kuvauksen mukaan korkki, jonka materiaalina on ”ei-läpinäkyvä muovi”, muodostuu pääosin kuusitahokkaan muotoisesta perusosasta, jonka sivusärmien pituus on etupuolen särmien pituuteen nähden noin suhteessa 1:2. Korkissa, jonka korkeus on noin 20 prosenttia pullon kokonaiskorkeudesta, on etu- ja takapuolella V-kirjaimen muotoinen profiili, joka on koholla ja yhtyy pullon säiliöosan sivusärmiin. Korkin yläpuolella on pullon ohut säiliöosa, jonka materiaali on läpinäkyvää, maitomaista muovia. Sen yläosassa yläkärki on litteä, luoden näin neliöpinnan ja etu- ja takapuolille kevyesti kaarevan pinnan. Pullon säiliöosan suurin syvyys vastaa olennaiselta osin korkin sivusärmien pituutta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Ehdottomat hylkäysperusteet – Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky – Sanamerkki LOOKS LIKE GRASS... FEELS LIKE GRASS... PLAYS LIKE GRASS – Erottamattomasti toisiinsa liittyvät tavarat ja palvelut

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Menettelysäännökset – Viraston päätökset – Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 73 artikla)

Tiivistelmä

1. Sanamerkiltä LOOKS LIKE GRASS… FEELS LIKE GRASS… PLAYS LIKE GRASS, jonka rekisteröintiä on haettu synteettisiä ruohopäällysteitä ja näiden tavaroiden asennuspalveluja varten, puuttuu yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky, koska tätä tavaramerkkiä ei ymmärretä heti niiden tavaroiden tai palvelujen, joita varten sitä on käytetty, kaupallisen alkuperän ilmaisijaksi, vaan yksinkertaiseksi myynninedistämisessä käytettäväksi iskulauseeksi.

Tarkoitettujen tavaroiden osalta tavaramerkki on pelkkä näiden tavaroiden ominaisuuksia koskeva kolmen väitteen tavanomainen ja yksiselitteinen yhdistelmä, jolla tiedotetaan siis suoraan kohderyhmää siitä, että niillä on samankaltaisia ominaisuuksia kuin luonnonruoholla. Mitä tulee kyseessä oleviin palveluihin − ja vaikka ei voida sulkea pois sitä, että hakemuksen kohteena oleva tavaramerkki voi niiden osalta olla erottamiskykyinen − rekisteröintihakemuksessa tarkoitettujen palvelujen ja tavaroiden osalta on tehtävä yhteinen ratkaisu, koska hakemuksessa ei yhtäältä tehdä eroa niiden välillä ja siinä ei erityisesti vaadita sen rajoittamista yksinomaan palveluihin siinä tapauksessa, että se hylätään tavaroiden osalta, ja koska toisaalta ja ennen kaikkea tavarat ja palvelut liittyvät erottamattomasti toisiinsa, koska nämä palvelut voivat koskea vain kyseisten tavaroiden paikalleen asettamista.

(ks. 30, 33 ja 35 kohta)

2. Se, että sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakunta on jättänyt ilmoittamatta asianosaisille sellaisen Internet-haun tulokset, jonka se on suorittanut ja johon se on vedonnut päätöksessään, ei riko yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 73 artiklaa, jonka mukaan viraston päätökset voivat perustua ainoastaan sellaisiin syihin, joihin osapuolet ovat voineet ottaa kantaa, koska valituslautakunta päätyi päätelmäänsä kyseistä hakua koskevasta viittauksesta riippumattoman päättelyn jälkeen ja viittaus tehtiin yksinomaan tämän päätelmän paikkansapitävyyden vahvistamiseksi.

(ks. 39−42 kohta)
Näin ollen vaikka tämä ylennyspisteiden myöntäminen on osa ylennysmenettelyä ja vaikka sillä ei määritellä ennalta täysin sitä, minkä päätöksen nimittävä viranomainen tekee asianomaisen mahdollisen ylennyksen osalta tietyllä ylennyskierroksella, sitä on arviointikertomuksen tavoin pidettävä itsenäisenä toimena, jolla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa virkamiehen etuihin muuttamalla tämän oikeusasemaa selvästi, ja jota vastaan voidaan käyttää henkilöstösäännöissä säädettyjä muutoksenhakukeinoja.

Yhteisöjen toimielimellä, jolla on ylennyksiä koskevasta siirtymävaiheesta annetun sisäisen päätöksen nojalla velvollisuus ottaa huomioon virkamiehen ansiot sellaisen ajanjakson aikana, jota ei oteta huomioon arviointikertomuksissa ja jonka aikana hän on työskennellyt ensin väliaikaisena toimihenkilönä ja myöhemmin koeajalla olevana virkamiehenä, on tätä varten laaja harkintavalta. Näin ollen yhteisöjen tuomioistuinten laillisuusvalvonnan on rajoituttava ainoastaan sen selvittämiseen, onko hallintoviranomainen, ottaen huomioon ne keinot ja perusteet, joihin se on voinut perustaa arvionsa, pitäytynyt sallituissa rajoissa ja ettei se ole käyttänyt harkintavaltaansa ilmeisen väärin.

(ks. 98 kohta)

Viittaukset: asia T-262/94, Baiwir v. komissio, 6.6.1996 (Kok. H. 1996, s. I-A-257 ja II-739, 66 kohta); asia T-221/96, Manzo-Taf arov. komissio, 5.3.1998 (Kok. H. 1998, s. I-A-115 ja II-307, 16 kohta) ja asia T-163/01, Perez Escanilla v. komissio, 11.7.2002 (Kok. H. 2002, s. I-A-131 ja II-717, 28 kohta).
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Lainvastaisuus – Vahinko – Syy-yhteys – Jos yksi näistä edellytyksistä jää täyttymättä, koko vahingonkorvauskanne hylätään

(EY 288 artiklan toinen kohta)

2. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Yleinen tuoteturvallisuus – Direktiivi 92/59/ETY – Elintarvikkeita koskeva yhteisön nopea hälytysjärjestelmä – Kansallisten viranomaisten ja komission toimivalta

(Neuvoston direktiivi 92/59/ETY)

3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Yleinen tuoteturvallisuus – Direktiivi 92/59/ETY – Elintarvikkeita koskeva yhteisön nopea hälytysjärjestelmä – Ennalta varautumisen periaate

(Neuvoston direktiivi 92/59/ETY)

Tiivistelmä

1. Yhteisö on sopimussuhteen ulkopuolisessa vastuussa vahingosta ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: toimielinten moitittu toiminta on lainvastaista, vahinko on tosiasiallisesti syntynyt ja toiminnan ja väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys. Vaatimus on kokonaisuudessaan hylättävä, jos yksi näistä edellytyksistä jää täyttymättä, eikä ole tarpeen tutkia muita edellytyksiä.

(ks. 32 kohta)

2. Yleisestä tuoteturvallisuudesta annetulla direktiivillä 92/59/ETY perustetussa elintarvikkeita koskevassa yhteisön nopeassa hälytysjärjestelmässä annetaan vain kansallisille viranomaisille, ei komissiolle, vastuu sen toteamisesta, uhkaako kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta vakava ja välitön vaara. Kansallisten viranomaisten on siten sen jälkeen, kun ne ovat havainneet vakavan ja välittömän vaaran, jonka vaikutukset ulottuvat tai voisivat ulottua niiden alueen ulkopuolelle, ilmoitettava asiasta heti komissiolle ja toimitettava sille tiedot, joiden avulla tuote ja sen jakeluketju voidaan yksilöidä. Komissio puolestaan ainoastaan varmistaa, voivatko nämä tiedot sinänsä kuulua direktiivin soveltamisalaan, kun taas niiden toteamusten ja analyysien paikkansapitävyys, jotka ovat saaneet kansalliset viranomaiset toimittamaan kyseiset tiedot, ei ole varmistamisen kohteena.

(ks. 51 ja 52 kohta)

3. Kun kysymyksessä on varoittaminen kuluttajien terveyttä uhkaavista vaaroista ja sikäli kuin epävarmuustekijöitä voi vielä esiintyä, kansanterveyden suojelussa noudatettavan ennalta varautumisen periaatteen mukaan toimivaltainen viranomainen voi olla velvollinen toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä tiettyjen kansanterveyttä uhkaavien mahdollisten riskien torjumiseksi odottamatta, että näiden riskien olemassaolo ja vakavuus osoitetaan täysin. Jos olisi odotettava kaikkien tarpeellisten tutkimusten tuloksia ennen tällaisten toimenpiteiden toteuttamista, ennalta varautumisen periaate menettäisi tehokkaan vaikutuksensa. Tämä perustelu sopii myös yleisestä tuoteturvallisuudesta annetulla direktiivillä 92/59/ETY perustetun kaltaisen nopean tietojenvaihtojärjestelmän yhteydessä, ja näin ollen yrityksen, joka on tämän ihmisten terveyden suojelemiseksi perustetun hälytysjärjestelmän uhri, on hyväksyttävä kielteiset taloudelliset seuraukset, koska kansanterveyden suojelulle on annettava suurempi merkitys taloudellisiin näkökohtiin nähden.

(ks. 54 kohta)
Nimittävän viranomaisen on ylennysmenettelyssä tehtävä valintansa arviointikertomusten ja ylennyskelpoisten virkamiesten ansioiden vertailun perusteella. Nimittävälle viranomaiselle on tätä tarkoitusta varten myönnetty henkilöstösäännöissä toimivalta tehdä tällainen vertailu tarkoituksenmukaisimmaksi katsomansa menettelyn tai menetelmän mukaisesti.

Nimittävällä viranomaisella on laaja harkintavalta sen arvioidessa huomioon otettavia ansioita henkilöstösääntöjen 45 artiklassa tarkoitetun ylennyspäätöksen yhteydessä, ja yhteisöjen tuomioistuinten laillisuusvalvonnan on rajoituttava ainoastaan sen selvittämiseen, onko hallintoviranomainen, ottaen huomioon ne keinot ja perusteet, joihin se on voinut perustaa arvionsa, pysytellyt sallituissa rajoissa ja ettei se ole käyttänyt harkintavaltaansa ilmeisen väärin. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei siten voi korvata arvioinnillaan nimittävän viranomaisen hakijoiden ansioista ja pätevyydestä suorittamaa arviointia. Hallintoviranomaiselle täten myönnettyä harkintavaltaa rajoittaa kuitenkin velvollisuus vertailla hakemuksia huolella ja puolueettomasti yksikön edun mukaisesti ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudattaen. Käytännössä tämä vertailu tulee suorittaa yhdenvertaisin perustein, ja siinä on käytettävä toisiinsa verrannollisia tietolähteitä ja tietoja.

(ks. 21 ja 22 kohta)

Viittaukset: asia 62/75. de Wind v. komissio, 1.7.1976 (Kok. 1976, s. 1167. 17 kohta); asia T-76/92. Tsirimokos v. parlamentti. 30.11.1993 (Kok. 1993. s. II-1281. 20 ja 21 kohta); asia T-557/93, Rasmussen v. komissio. 13.7.1995 (Kok. H. 1995, s. I-A-195 ja s. II-603, 20 kohta); asia T-262/94, Baiwir v. komissio. 6.6.1996 (Kok. H. 1996, s. I-A-257 ja s. II-739, 66 kohta); asia T-221/96, Manzo-Tafaro v. komissio. 5.3.1998 (Kok. H. 1998. s. I-A-115 ja s. II-307, 16 kohta) ja asia T-157/98. Oliveira v. parlamentti, 21.9.1999 (Kok. H. 1999. s. I-A-163 ja s. II-851. 35 kohta).
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 14.12.2005 − Fedon & Figli ym. vastaan neuvosto ja komissio

(asia T-135/01)

(Sopimussuhteen ulkopuolinen yhteisön vastuu – Yhteisön banaanintuontijärjestelmän yhteensopimattomuus Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen kanssa – Amerikan yhdysvaltain toteuttamat vastatoimet: yhteisöstä peräisin olevasta tuonnista WTO:n luvan nojalla kannettava lisämaksu – WTO:n riitojenratkaisuelimen päätös – Oikeusvaikutukset – Yhteisön vastuu, kun sen elimet eivät ole menetelleet lainvastaisesti – Syy-yhteys – Epätavallinen ja erityinen vahinko)

1. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Yksityisille oikeuksia antavan oikeussäännön riittävän ilmeinen rikkominen – Toimielimellä ei ole harkintavaltaa – Pelkkä yhteisön oikeuden rikkominen on riittävää (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 78–82 kohta)

2. Vahingonkorvauskanne – Maailman kauppajärjestö – WTO-sopimuksiin ei ole mahdollista vedota yhteisön toimen laillisuuden riitauttamiseksi ─ Poikkeukset – Yhteisön toimi, jonka tarkoituksena on WTO-sopimusten täytäntöönpano tai jossa on nimenomainen ja täsmällinen viittaus WTO-sopimuksiin – Yhteisön banaanintuontijärjestelmä – WTO:n riitojenratkaisuelimen toteama yhteensopimattomuus WTO:n sääntöjen kanssa – Tuomioistuinvalvonta, joka koskee tämän järjestelmän laillisuutta WTO:n sääntöihin nähden – Poissulkeminen (EY 288 artiklan toinen kohta; neuvoston asetukset N:o 404/93 ja N:o 1637/98; komission asetus N:o 2362/98) (ks. 103 ja 106–108 kohta)

3. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Yhteisön toimielimet eivät ole toimineet lainvastaisesti – Todellinen vahinko, syy-yhteys ja epätavallinen ja erityinen vahinko – Kumulatiivisuus (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 153 kohta)

4. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – WTO-sopimusten vastaisen yhteisön banaanintuontijärjestelmän ylläpitäminen – Yhdysvaltojen hallinnon toteuttamasta kostotoimenpiteestä aiheutuva vahinko – Syy-yhteys (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 171, 172, 177–179 ja 183 kohta)

5. Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Edellytykset – Yhteisön toimielimet eivät ole toimineet lainvastaisesti – Yhteisön banaanintuontijärjestelmän yhteensopimattomuudesta WTO-sopimusten kanssa aiheutuva vahinko – Vahinko ei ole epätavallinen – Yhteisö ei ole vastuussa (EY 288 artiklan toinen kohta) (ks. 191, 192, 194, 199 ja 201 kohta)

Aihe

Sen vahingon korvaamista koskeva kanne, jonka väitetään aiheutuneen siitä, että Amerikan yhdysvallat kantoi kantajan silmälasikoteloiden tuonnista lisämaksua, jonka kantamisen Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisuelin oli sallinut sen jälkeen, kun yhteisön banaanintuontijärjestelmän oli todettu olevan yhteensopimaton WTO:n perustamissopimuksen liitteinä olevien sopimusten ja pöytäkirjojen kanssa

Ratkaisu

Kanne hylätään.
Asia T-311/01





Les Éditions Albert René

vastaan

sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV)





«Yhteisön tavaramerkki – Väitemenettely – Aikaisempi yhteisön tavaramerkki ASTERIX – Sanan starix sisältävän kuviomerkin rekisteröintiä yhteisön tavaramerkiksi koskeva hakemus – Suhteelliset hylkäysperusteet – Asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 5 kohta»

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 22.10.2003

Tuomion tiivistelmä

1.. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin uusi tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara uuden tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Sanamerkki ASTERIX ja kuviomerkki, joka muodostuu sanaosasta starix yhdistettynä graafisiin elementteihin

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2.. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin uusi tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten – Sekaannusvaara uuden tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välillä – Laajalti tunnettu aikaisempi tavaramerkki – Laajan tunnettuuden vaikutus

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta)

3.. Yhteisön tavaramerkki – Valitusmenettely – Kanne yhteisöjen tuomioistuimissa – Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivalta – Valituslautakunnan päätösten laillisuusvalvonta on tehtävä valituslautakunnalle esitettyjen oikeuskysymysten osalta

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 63 artikla)

1.

2.

3.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Merkin erottamiskyvyn arvioiminen - Sellaisia seikkoja ei oteta huomioon, joita rekisteröinti ei koske

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kolmiulotteinen tavaramerkki - Ruskean sikarin muoto ja kultaharkon muoto

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

1. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tavaramerkin erottamiskykyä arvioitaessa ei voida ottaa huomioon seikkoja, joita rekisteröinti ei koske ja joita ovat esimerkiksi kyseessä olevan tavaran hinta tai sen tavaran erityinen avaruudellinen ulottuvuus, jonka muoto muodostaa tavaramerkin, ellei tätä tavaraa esitetä tavanomaisesti tällaisessa ulottuvuudessa.

Merkin rekisteröitävyyden arvioimiseksi määrätyn tavara- ja/tai palvelulajin osalta ei ole tarpeellista tietää sitä, onko kyseessä olevan tavaramerkin hakijalla aikomus toteuttaa tietty markkinointisuunnitelma tai toteuttaako se sellaisen, koska markkinointisuunnitelman olemassaolo on toisaalta yhteisön tavaramerkin tuottaman oikeuden kannalta ulkoinen tekijä ja koska markkinointisuunnitelma riippuu toisaalta pelkästään kyseessä olevan yrityksen valinnasta, sitä voidaan muuttaa tavaramerkin rekisteröinnin jälkeen, eikä sillä voi näin ollen olla minkäänlaista vaikutusta tavaramerkin rekisteröitävyyden arviointiin.

( ks. 36 ja 40 kohta )

2. Tavaramerkeiltä, joiden rekisteröintiä on haettu kolmiulotteisissa muodoissa, joita ovat ensinnäkin ruskean sikarin ja toiseksi kultaharkon muoto, "suklaalle, suklaatuotteille, leivonnaisille ja makeisille" (Nizzan sopimukseen perustuvan luokituksen luokka 30) sekä "suklaalle, suklaatuotteille" (luokka 30) ja "pahvisille (kartonkisille) [kultaisen harkon] muotoisille pakkauksille suklaata ja suklaatuotteita varten" (luokka 16), puuttuu yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu erottamiskyky, koska nämä tavaramerkit eivät eroa merkittävästi kyseisten tavaroiden ja tuotteiden tietyistä perusmuodoista, joita käytetään yleisesti elinkeinotoiminnassa, vaan koska ne vaikuttavat pikemminkin näiden muotojen muunnelmalta, sillä tämä on konkreettinen seikka, jonka perusteella voidaan päätellä, että näitä muotoja voidaan käyttää yleisesti elinkeinotoiminnassa kyseessä olevien tavaroiden ja tuotteiden esittämiseen, ja koska näillä tavaramerkeillä ei siis voida tavanomaisen valistuneen ja kohtuullisen tarkkaavaisen ja huolellisen keskivertokuluttajan näkökulmasta yksilöidä kyseessä olevia tavaroita ja tuotteita eikä niiden perusteella voida erottaa näitä tavaroita ja tuotteita sellaisista tavaroista ja tuotteista, joilla on muu kaupallinen alkuperä.

( ks. 44 ja 45 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Yhteisön tavaramerkki - Muutoksenhakumenettely - Valituslautakunnat - Määrittely viraston osastoiksi - Oikeudenmukaista "oikeudenkäyntiä" koskevaan asianosaisten oikeuteen ei voida vedota

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 60-62 artikla)

2. Yhteisön tavaramerkki - Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen - Ehdottomat hylkäysperusteet - Tavaramerkit, joilta puuttuu erottamiskyky - Kolmiulotteinen tavaramerkki - Saippuan muoto

(Neuvoston asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

Tiivistelmä

1. Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavaramerkit ja mallit) valituslautakuntia ei voida pitää "tuomioistumina". Koska tällaisella valituslautakunnalla on sama toimivalta kuin tutkijalla, se toimii tätä toimivaltaa käyttäessään viraston osaston ominaisuudessa. "Ensimmäisen tutkimusasteen" yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 60 artiklan nojalla suorittaman "ennakkotarkastuksen" jälkeen valituslautakunnalle tehty valitus on näin ollen osa hallinnollista rekisteröintimenettelyä. Näin ollen asianosainen ei voi perustellusti vedota oikeudenmukaista "oikeudenkäyntiä" koskevaan oikeuteen viraston valituslautakunnissa käytävien menettelyjen osalta.

( ks. 22 ja 23 kohta )

2. Yhteisön tavaramerkistä annetun asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan "tavaramerkkejä, joilta puuttuu erottamiskyky", ei rekisteröidä. Kun kyseessä on tältä osin sellaisen kolmiulotteisen tavaramerkin rekisteröinti, joka ilmenee reunoiltaan pyöristetyn suorakulmaisen suuntaissärmiön muotona ja jonka rekisteröintiä on haettu sellaisia saippuoita varten, jotka kuuluvat Nizzan luokituksen luokkaan 3, siltä puuttuu erottamiskyky, koska vaikka muoto, jonka rekisteröintiä on haettu, ei ole täysin samanlainen kuin jokin muu markkinoilla esiintyvä saippuan muoto, sillä ei ole sellaisia omia ominaispiirteitä, jotka voisivat osoittaa kuluttajalle tavaroiden kaupallisen alkuperän.

( ks. 36 ja 47 kohta )
Henkilöstösääntöjen 14 artiklan mukaan virkamiehen, joka tehtäviään hoitaessaan joutuu päättämään sellaisen asian käsittelystä tai lopputuloksesta, jossa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, on ilmoitettava tästä nimittävälle viranomaiselle. Kun otetaan huomioon tällä säännöksellä tavoiteltavan riippumattomuuden ja rehellisyyden tavoitteiden perustavanlaatuinen luonne ja se, että määrätty velvollisuus käsittää asianomaisella virkamiehellä olevan velvollisuuden tehdä nimittävälle viranomaiselle ennaltaehkäisevä ilmoitus, henkilöstösääntöjen 14 artiklalla on laaja soveltamisala. Se kanaa kaikki tilanteet, joissa asiasta päättävän virkamiehen on kohtuullisesti ymmärrettävä, että tilanne on luonteeltaan sellainen, että se vaikuttaa kolmansien henkilöiden silmissä mahdolliselta virkamiehellä asiassa olevaan itsenäisyyteen vaikuttavalta seikalta. Virkamiehen ja kolmannen henkilön välisten ammatillisten suhteiden olemassaolo ei kuitenkaan pääsääntöisesti edellytä, että virkamiehen itsenäisyys kyseenalaistetaan, tai vaikuta sellaiselta silloin, kun virkamiehen on päätettävä asiasta, jonka hoitamiseen tämä kolmas henkilö osallistuu.

(ks. 47 ja 58 kohta)