Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Sosiaalipolitiikka - Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Direktiivi 80/987/ETY - Direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetun Ruotsia koskevan poikkeuksen soveltamisala - Tiettyjä työntekijäryhmiä ei ole mahdollista jättää palkkaturvan ulkopuolelle

(Neuvoston direktiivin 80/987/ETY 1 artiklan 2 kohta)

2. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivit - Direktiivi, jossa jäsenvaltioille annetaan laaja harkintavalta - Säännös, jonka perusteella yksityinen oikeussubjekti kuuluu selvästi ja ehdottomasti direktiivin edunsaajiin - Yksityisten oikeussubjektien mahdollisuus vedota tällaiseen säännökseen - Edellytykset

(EY 249 artikla; neuvoston direktiivi 80/987/ETY)

3. Sosiaalipolitiikka - Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen - Työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Direktiivi 80/987/ETY - Asianomaisen valtion itse itsensä nimeäminen maksuvelvolliseksi palkkaturvasaatavien osalta - Merkitys direktiivin oikeusvaikutusten kannalta

(Neuvoston direktiivi 80/987/ETY)

Tiivistelmä

1. Kun otetaan huomioon työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tarkoitus, joka on kaikkien työntekijöiden vähimmäispalkkaturvan takaaminen, ja se, että direktiivin 1 artiklan 2 kohdan mukaan tietyt työntekijät voidaan jättää palkkaturvan ulkopuolelle ainoastaan poikkeuksellisesti, direktiivin liitteessä mainittuja poikkeuksia on tulkittava suppeasti. Näin ollen direktiivin liitteessä olevan I kohdan G alakohtaa on tulkittava siten, että Ruotsin kuningaskunta ei voi sen mukaan jättää direktiivissä säädetyn palkkaturvan ulkopuolelle sellaisia työntekijöitä, joiden lähiomainen omistaa vähintään viidesosan sellaisen yrityksen osakkeista tai yhtiöosuuksista, jonka palveluksessa he ovat olleet kyseisen yrityksen konkurssihakemusta edeltäneiden kuuden kuukauden aikana, silloin kun näillä työntekijöillä ei itsellään ole ollut omistusosuutta kyseisen yrityksen pääomasta.

( ks. 26 ja 28 kohta sekä tuomiolauselman 1 kohta )

2. Samalla tavalla kuin yksityisen oikeussubjektin on voitava vedota oikeuteen, joka perustuu sellaiseen direktiivin täsmälliseen ja ehdottomaan säännökseen, joka voidaan irrottaa muista saman direktiivin säännöksistä, jotka eivät ole yhtä täsmällisiä tai ehdottomia, yksityisen on voitava vedota säännöksiin, joiden perusteella hän selvästi ja ehdottomasti kuuluu direktiivin edunsaajiin, jos jäsenvaltio on käyttänyt täysimääräisesti sille annetun harkintavaltansa tämän direktiivin muiden säännösten osalta ja kun direktiivin täytäntöönpanon laiminlyönti on ollut ainoa este sille, ettei yksityinen voi tehokkaasti käyttää tähän direktiiviin perustuvaa oikeuttaan.

( ks. 44 kohta )

3. Jos jäsenvaltio on nimennyt itsensä velvolliseksi maksamaan direktiivin mukaan turvatut palkkasaatavat, työntekijä - jonka puoliso oli hänen työnantajanaan olevan yrityksen omistaja - voi perustellusti vedota kansallisessa tuomioistuimessa kyseistä jäsenvaltiota vastaan oikeuteensa saada maksu palkkasaatavastaan siitä huolimatta, että kyseisen jäsenvaltion laissa palkkaturvaa koskevan oikeuden saajien ulkopuolelle nimenomaisesti ja direktiivin vastaisesti rajataan ne työntekijät, joiden lähiomainen omisti vähintään viidesosan tämän yhtiön osakkeista tai yhtiöosuuksista mutta joilla ei itsellään ollut omistusosuutta tämän yrityksen pääomasta.

( ks. 46 kohta sekä tuomiolauselman 2 kohta )