Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kilpailu — Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt — Kilpailua rajoittava vaikutus — Yksinoikeuslausekkeen sisältävä jakelusopimusverkosto — Arviointiperusteet — Markkinoille pääsy — Sopimukset, joiden yhteisvaikutuksena on markkinoiden eristäminen — Sen erityisen taloudellisen asiayhteyden huomioon ottaminen, jossa kyseessä olevat sopimukset on tehty — Heräteostosjäätelöiden jakelusopimukset, joissa sovitaan siitä, että valmistaja toimittaa pakastesäilyttimet, jotka on tarkoitettu yksinomaan sen tuotteiden säilyttämiseen — (EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta (josta on tullut EY 81 artiklan 1 kohta))

2. Kilpailu — Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt — Kielto — Rule of reason -periaate ei kuulu yhteisön kilpailuoikeuteen — (EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 1 ja 3 kohta (joista on tullut EY 81 artiklan 1 ja 3 kohta))

3. Kilpailu — Kartellit tai muut yhteisjärjestelyt — Kielto — Poikkeus — Edellytykset — Tuotannon tai tuotteiden jakelun parantaminen — Yleisen edun huomioon ottaminen asianosaisten etujen asemesta — (EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohta (josta on tullut EY 81 artiklan 3 kohta))

4. Kilpailu — Määräävä markkina-asema — Tämän määrittäminen erittäin suuren markkinaosuuden avulla — (EY:n perustamissopimuksen 86 artikla (josta on tullut EY 82 artikla))

5. Kilpailu — Määräävä markkina-asema — Käsite — (EY:n perustamissopimuksen 86 artikla (josta on tullut EY 82 artikla))

6. Kilpailu — Määräävä markkina-asema — Väärinkäyttö — Käsite — Objektiivinen käsite, joka tarkoittaa käyttäytymistä, joka on omiaan vaikuttamaan markkinoiden rakenteeseen ja joka estää kilpailun säilymisen tai kehittymisen — Määräävässä asemassa olevan yrityksen velvollisuudet — Kilpaileminen ainoastaan omiin ansioihin perustuvassa kilpailussa käytettävillä keinoilla — (EY:n perustamissopimuksen 86 artikla (josta on tullut EY 82 artikla))

7. Kilpailu — Määräävä markkina-asema — Väärinkäyttö — Määräävässä markkina-asemassa oleva yritys, joka sitoo vähittäiskauppiaat itseensä yksinoikeuslausekkeen sisältävillä jakelusopimuksilla — Jakelujärjestelmä, joka merkitsee määräävän aseman väärinkäyttöä — (EY:n perustamissopimuksen 86 artikla (josta on tullut EY 82 artikla))

8. Yhteisön oikeus — Periaatteet — Perusoikeudet — Omaisuudensuoja — Rajoitusten hyväksyttävyyden edellytykset — Kilpailusääntöjen nojalla asetetut rajoitukset — (EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan g alakohta (josta on muutettuna tullut EY 3 artiklan 1 kohdan g alakohta) sekä 85, 86 ja 222 artikla (joista on tullut EY 81, EY 82 ja EY 295 artikla))

9. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet — Perustelut — Perusteluvelvollisuuden laajuus — Asiayhteyden huomioon ottaminen — (EY:n perustamissopimuksen 190 artikla (josta on tullut EY 253 artikla))

10. Yhteisön oikeus — Periaatteet — Luottamuksensuoja — Edellytykset — Asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan nojalla annettu tiedonanto — Perusteltua luottamusta ei ole tulevaisuudessa myönnettävän poikkeusluvan osalta — (Neuvoston asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohta)

11. Kilpailu — Yhteisön säännöt — Soveltaminen kansallisissa tuomioistuimissa — Kansallisissa tuomioistuimissa vireillä olevat oikeudenkäynnit, jotka koskevat samanlaista tai samankaltaista asiaa kuin se, joka on hallinnollisen menettelyn kohteena komissiossa — Komission päätös, jossa todetaan yhteisön sääntöjen rikkominen — Toissijaisuusperiaatetta, lojaalin yhteistyön periaatetta tai oikeusvarmuuden periaatetta ei ole loukattu — (EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla (joista on tullut EY 81 ja 82 artikla))

12. Yhteisön oikeus — Periaatteet — Suhteellisuusperiaate — Yhdenvertainen kohtelu — Ulottuvuus — Päätös, jossa todetaan jakelusopimusverkosto kilpailusääntöjen vastaiseksi ja jossa tehdään pätemättömäksi näihin sopimuksiin sisältyvä yksinoikeuslauseke — Koko verkoston kilpailua rajoittavien vaikutusten arviointi — Päätös ei loukkaa yhteisön oikeuden periaatteita

Tiivistelmä

1. Tutkittaessa sitä, voidaanko jakelusopimuksiin soveltaa perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan (josta on tullut EY 81 artiklan 1 kohta) kieltoa, on tutkittava sitä, onko kaikkien relevantteja markkinoita koskevien vastaavanlaisten sopimusten ja niihin liittyvien taloudellisten ja oikeudellisten seikkojen perusteella ilmeistä, että sopimusten yhteisvaikutuksena uudet kilpailijat eivät voi aloittaa toimintaansa näillä markkinoilla. Jos on selvää, että näin ei ole, yksittäiset sopimukset, joista muodostuu sopimusten ryhmä, eivät haittaa kilpailua perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Jos toisaalta näyttää siltä, että markkinoille pääsy on vaikeutunut, on seuraavaksi tutkittava, mikä on näiden samojen sopimusten osuus todetussa yhteisvaikutuksessa, ja tällöin on otettava huomioon, että kiellettyjä ovat ainoastaan sopimukset, jotka ovat merkittävästi vaikuttaneet markkinoiden mahdolliseen eristämiseen.

Tästä seuraa, että näillä jakelusopimuksilla vähittäiskauppiaille asetettuja sopimukseen perustuvia rajoituksia on tutkittava paitsi pelkästään muodollisesti juridiselta kannalta, myös ottamalla huomioon se erityinen taloudellinen asiayhteys, jossa nämä sopimukset on tehty, mukaan lukien ne relevanttien markkinoiden erityispiirteet, jotka käytännössä voivat vahvistaa näitä rajoituksia ja vääristää siten kilpailua kyseisillä markkinoilla perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan vastaisesti.

Tältä osin yksittäispakattujen heräteostosjäätelöjen valmistajan tekemiä jakelusopimuksia, joissa määrätään, että valmistaja toimittaa vähittäiskauppiaille joko veloituksetta tai nimellistä vuokraa vastaan pakastesäilyttimiä, joiden omistusoikeuden se pidättää itsellään ja joiden kunnossapidosta se vastaa, sillä edellytyksellä, että niissä pidetään yksinomaan sen valmistamia jäätelöitä, on tutkittava siinä erityisessä taloudellisessa asiayhteydessä, jossa nämä sopimukset on tehty. Näin ollen näiden sopimusten arvioimiseksi perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon valossa voidaan ottaa huomioon vähittäiskauppiaiden tosiasiallinen riippuvuus valmistajan toimittamista pakastesäilyttimistä myyntipisteissä, sen määräävä asema relevanteilla markkinoilla, sen tuotevalikoiman suosio, tyypillisille myyntipisteille ominaisesta tilanpuutteesta johtuvat rajoitukset sekä toisen jäätelövalikoiman varastoimiseen liittyvät haitat ja riskit, jolloin kaikki nämä tekijät kuuluvat näiden sopimusten taloudelliseen asiayhteyteen.

ks. 2, 83, 84 ja 91 kohta

2. Rule of reason -säännön olemassaoloa yhteisön kilpailulainsäädännössä ei voida todeta, koska perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan (josta on tullut EY 81 artiklan 1 kohta) tulkinta, jonka mukaan sopimukset, jotka merkitsevät väistämättä tiettyä toiminnallista rajoitusta, eivät kuitenkaan välttämättä johda kilpailun rajoittamiseen, ei sovi ongelmitta yhteen 85 artiklan normatiivisen rakenteen kanssa.

Perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa määrätään nimenomaisesti mahdollisuudesta myöntää kilpailua rajoittaville sopimuksille poikkeuslupa silloin, kun ne täyttävät tietyt edellytykset, muun muassa kun ne ovat välttämättömiä tiettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi ja kun ne eivät anna yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kysymyksessä olevia tuotteita. Ainoastaan tässä määräyksessä tarkoitetussa tapauksessa voidaan verrata rajoituksen kilpailua edistäviä ja kilpailua rajoittavia vaikutuksia. Näin ollen perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohta menettäisi suuren osan tehokkaasta oikeusvaikutuksestaan, jos tällainen tutkimus pitäisi tehdä jo perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa.

ks. 106 ja 107 kohta

3. Tuotannon tai tuotteiden jakelun parantamista, joka on ensimmäinen perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa (josta on tullut EY 81 artiklan 3 kohta) luetellusta neljästä edellytyksestä, joiden on samanaikaisesti täytyttävä, jotta sellaisille yrityksille voitaisiin myöntää ryhmäpoikkeus, jotka eivät noudata tämän artiklan 1 kohdassa määrättyjä kieltoja, ei voida samastaa siihen hyötyyn, jonka osapuolet saavat sopimuksesta tuotannon tai jakelun osalta. Tällä parantamisella on oltava yleisen edun kannalta merkittäviä objektiivisia etuja, joilla sopimuksesta kilpailulle aiheutuneita haittoja voidaan korjata.

Näin ollen komissio ei voi myöntää ryhmäpoikkeusta sellaisille jakelusopimuksille, joilla vahvistetaan viitemarkkinoilla jo merkittävässä asemassa olevan yrityksen asemaa antamalla sopimuspuolille kyseisten tuotteiden tehokkuutta, suunnittelua, organisointia ja jakelua koskevia etuja. Tällaiset sopimukset eivät johda kilpailun lisääntymiseen vaan sen vähenemiseen, koska ne muodostavat suuren esteen muiden yritysten markkinoille pääsylle sekä siellä olevien kilpailijoiden toiminnan laajentamiselle.

ks. 139 ja 140 kohta

4. Erityisen suuret markkinaosuudet ovat sinänsä ─ poikkeustapauksia lukuun ottamatta ─ osoitus määräävän aseman olemassaolosta. Yrityksellä, jolla on tietyn pituisen jakson aikana erityisen suuri markkinaosuus, on tuotannon ja tarjonnan määränsä perusteella voimakas asema, jonka vuoksi siitä tulee välttämätön sopimuskumppani ja joka jo tästä syystä varmistaa, että se voi ainakin varsin pitkän ajan toimia määräävälle markkina-asemalle ominaisella tavalla riippumattomasti, ilman että yritykset, joilla on huomattavasti pienemmät markkinaosuudet, voisivat nopeasti tyydyttää sellaisilta asiakkailta tulevan kysynnän, jotka eivät halua hankkia tuotteitaan yritykseltä, jolla on suurin markkinaosuus.

ks. 154 kohta

5. Määräävällä markkina-asemalla tarkoitetaan yrityksen taloudellista valta-asemaa, jonka perusteella se voi estää tehokkaan kilpailun relevanteilla markkinoilla, koska tällainen asema antaa sille mahdollisuuden toimia huomattavan itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, asiakkaihinsa ja lopulta kuluttajiin.

ks. 154 kohta

6. Väärinkäytön käsite on objektiivinen käsite, joka tarkoittaa määräävässä asemassa olevan yrityksen käyttäytymistä, joka on omiaan vaikuttamaan sellaisten markkinoiden rakenteeseen, joilla juuri kyseessä olevan yrityksen olemassaolon vuoksi kilpailuaste on jo heikentynyt, ja joka estää markkinoilla vielä olemassa olevan kilpailuasteen säilymisen ja tämän kilpailun kehittymisen sen vuoksi, että tämä yritys käyttää muita kuin niitä keinoja, joita taloudellisten toimijoiden liiketoimiin perustuvassa tuotteiden tai palvelujen tavallisessa kilpailussa käytetään. Tästä seuraa, että perustamissopimuksen 86 artiklassa (josta on tullut EY 82 artikla) kielletään määräävässä markkina-asemassa olevaa yritystä eliminoimasta kilpailijaa ja vahvistamasta siten asemaansa muilla kuin omiin ansioihin perustuvassa kilpailussa käytettävillä keinoilla. Tässä määräyksessä määrätyn kiellon perusteena on myös se, ettei kuluttajille aiheutettaisi haittaa.

Tästä seuraa, että vaikkei määräävän markkina-aseman olemassaolon toteaminen sinänsä merkitse minkäänlaista moitetta asianomaista yritystä kohtaan, sillä on erityinen velvollisuus olla rajoittamatta käyttäytymisellään todellista ja vääristymätöntä kilpailua yhteismarkkinoilla, riippumatta siitä, mistä syystä sillä on tällainen asema.

ks. 157 ja 158 kohta

7. Se, että määräävässä markkina-asemassa oleva tuotantoyritys sitoo itseensä tosiasiallisesti 40 prosenttia relevanttien markkinoiden myyntipisteistä jakelusopimuksilla, jotka sisältävät yksinoikeuslausekkeen, joka toimii näille myyntipisteille asetettuna yksinoikeusehtona, merkitsee perustamissopimuksen 86 artiklassa (josta on tullut EY 82 artikla) tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä. Yksinoikeuslausekkeen vaikutuksesta kyseessä olevat vähittäiskauppiaat eivät voi myydä muita saman tuotteen merkkejä tai niiden mahdollisuutta toteuttaa tällaisia myyntejä rajoitetaan, vaikka tällaisille merkeille olisikin kysyntää, ja kilpailevien valmistajien pääsy relevanteille markkinoille estetään.

ks. 160 kohta

8. Vaikka omistusoikeus onkin yksi yhteisön oikeuden yleisistä periaatteista, sitä ei kuitenkaan pidetä ehdottomana oikeutena, koska se on otettava huomioon suhteessa sen yhteiskunnalliseen tehtävään. Tästä syystä omistusoikeuden käyttämistä voidaan rajoittaa, kunhan rajoitukset tosiasiassa palvelevat yleisen edun mukaisia yhteisön tavoitteita eikä niillä puututa perusoikeuksiin tavoitellun päämäärän kannalta suhteettomasti ja tavalla, jota ei voida hyväksyä ja jolla loukattaisiin näin suojattujen oikeuksien keskeistä sisältöä.

Koska EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan g alakohdassa (josta on muutettuna tullut EY 3 artiklan 1 kohdan g alakohta) määrätään, että yhteisön tavoitteiden toteuttamiseksi yhteisön toimintaan sisältyy järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu sisämarkkinoilla vääristy, ja koska näin ollen perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (joista on tullut EY 81 ja 82 artikla) soveltaminen muodostaa yhden yhteisön yleisen edun mukaisista näkökohdista, omistusoikeutta voidaan näiden artikloiden mukaisesti rajoittaa sillä edellytyksellä, että nämä rajoitukset eivät ole suhteettomia eikä niillä loukata tämän oikeuden keskeistä sisältöä.

Tämän vuoksi määräävässä markkina-asemassa olevaa heräteostosjäätelöiden valmistajaa voidaan kieltää toimittamasta vähittäismyyjille pakastesäilyttimiä yksinoikeuslausekkeella, jossa kielletään näitä vähittäismyyjiä käyttämästä kyseisiä pakastesäilyttimiä muiden valmistajien tuotteiden varastoimiseen.

ks. 170 ja 171 kohta

9. Perusteluvelvollisuuden laajuus riippuu kyseessä olevan toimen luonteesta ja niistä olosuhteista, joissa se on tehty. Perusteluista on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä toimielimen päättely toisaalta niin, että ne, joille päätös on osoitettu, saavat riittävästi tietoja voidakseen arvioida, onko päätös perusteltu vai onko siinä virheitä, joiden vuoksi päätöksen pätevyys voidaan riitauttaa, ja toisaalta niin, että yhteisöjen tuomioistuimet voivat tutkia päätöksen laillisuuden. Siinä ei kuitenkaan tarvitse esittää kaikkia asiaan liittyviä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevia yksityiskohtia, sillä tutkittaessa sitä, täyttävätkö päätöksen perustelut perustamissopimuksen 190 artiklan (josta on tullut EY 253 artikla) vaatimukset, on otettava huomioon päätöksen sanamuodon lisäksi myös asiayhteys ja kaikki asiaa koskevat oikeussäännöt.

ks. 176 kohta

10. Oikeus vaatia luottamuksensuojaa, joka on yksi yhteisön oikeuden perustavanlaatuisista periaatteista, kuuluu jokaiselle yksityiselle, joka on tilanteessa, jossa yhteisön hallinto on aiheuttanut yksityiselle perusteltuja odotuksia varsinkin antamalla hänelle täsmällisiä vakuutuksia.

Näin ei ole tässä asiassa, koska komissio on asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyssä tiedonannossa aluksi tarjoutunut omaksumaan myönteisen kannan yritysten välillä tehtyihin tiettyihin sopimuksiin, jotka ovat aikaisemmin johtaneet väitetiedoksiantoon, sopimuspuolten tekemien tarkistusten perusteella, ja se on kehottanut kaikkia niitä henkilöitä, joita asia koskee, antamaan komission tiedoksi vastineensa sen asettamassa määräajassa. Tällainen tiedonanto on vain komission alustava kanta, jota se voi muuttaa erityisesti kolmansien esittämien huomautusten perusteella. Näin ollen yrityksillä, joita asia koskee, ei ole voinut olla perusteltua luottamusta siihen, että komissio myöntää niille perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan (josta on tullut EY 81 artiklan 3 kohta) nojalla poikkeusluvan kyseessä olevan tiedonannon nojalla ainoastaan sen julkaisemisen perusteella.

Jos komissio toteaa, että sopimuksiin tehdyt muutokset eivät ole johtaneet toivottuihin tuloksiin, se voi aloittaa uuden menettelyn ja esittää uusia huomautuksia näistä samoista sopimuksista uudella väitetiedoksiannolla.

Vaikka komissio myöntäisikin poikkeusluvan, sillä on asetuksen N:o 17 8 artiklan 3 kohdan nojalla toimivalta ja velvollisuus peruuttaa poikkeuslupa tai muuttaa sitä, jos se toteaa, että poikkeusluvan saaneilla sopimuksilla kuitenkin on tiettyjä perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdassa määrättyjen edellytysten kanssa yhteensoveltumattomia vaikutuksia.

ks. 192, 194 ja 195 kohta

11. Vaikka perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohta ja 86 artikla (joista on tullut EY 81 artiklan 1 kohta EY 82 artikla) saavatkin aikaan välittömiä oikeusvaikutuksia yksityisten oikeussubjektien välisissä suhteissa ja synnyttävät välittömästi yksityisille oikeussubjekteille oikeuksia, jotka kansallisten tuomioistuinten on turvattava, tämän seurauksena ei kuitenkaan ole se, että komissiolta evätään sen oikeus ottaa kantaa asiaan, vaikka samanlainen tai samankaltainen asia olisikin vireillä yhdessä tai useammassa kansallisessa tuomioistuimessa, erityisesti sillä edellytyksellä, että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan voi kohdistua vaikutuksia.

Komissiolla on toisaalta asetuksen N:o 17 9 artiklan 1 kohdan nojalla yksinomainen toimivalta tehdä perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamista koskevia päätöksiä ja toisaalta sillä on myös millä hetkellä hyvänsä oikeus tehdä perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan soveltamisesta yksittäispäätöksiä, vaikka se jakaakin perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan ja 86 artiklan soveltamista koskevan toimivaltansa kansallisten tuomioistuinten kanssa, ja sillä on tämä oikeus, vaikka kansallinen tuomioistuin olisi jo tehnyt tiettyä sopimusta tai menettelytapaa koskevan päätöksen ja komission suunnittelema päätös olisi ristiriidassa kyseisen tuomioistuimen ratkaisun kanssa.

Tästä seuraa, että toissijaisuusperiaatetta, lojaalin yhteistyön periaatetta tai oikeusvarmuuden periaatetta ei ole loukattu, kun komissio on sopimusta koskevaa poikkeuslupahakemusta sekä tästä samasta sopimuksesta tehtyjä kanteluja käsitellessään tehnyt päätöksen yhteisön kilpailusääntöjen soveltamisesta, vaikka samanlaiset, kyseisessä päätöksessä tarkasteltuja kysymyksiä sisältävät asiat ovatkin yhtä aikaa vireillä kansallisissa tuomioistuimissa ja kilpailuviranomaisissa. Näin ollen tällaisissa olosuhteissa se, että komissio tekee päätöksen, on asianmukaista sen takaamiseksi, että yhteisön kilpailusääntöjä sovellettaisiin yhdenmukaisesti koko yhteisön alueen käytössä olevien sopimusten eri muotoihin.

ks. 197─199 kohta

12. Suhteellisuusperiaate edellyttää, että yhteisön toimielinten säädöksillä, päätöksillä ja muilla toimenpiteillä ei saa ylittää niitä rajoja, jotka johtuvat siitä, mikä on tarpeellista tavoitellun päämäärän saavuttamiseksi ja tähän soveltuvaa, kun taas syrjintäkiellon periaate kieltää sen, että keskenään samanlaisia tapauksia kohdellaan eri tavalla ja keskenään erilaisia tapauksia samalla tavalla.

Näiden periaatteiden vastainen ei ole perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (joista on tullut EY 81 ja EY 82 artikla) soveltamisesta tehty komission päätös, jolla heräteostosjäätelömarkkinoilla määräävässä markkina-asemassa olevaa yritystä kielletään välittömästi jatkamasta menettelyään, jolla se sitoo itseensä vähittäiskauppiaat sopimuksilla, joiden perusteella niille toimitetaan pakastesäilyttimiä, joita voidaan käyttää ainoastaan sen omien tuotteiden myyntiin, jos näillä jakelusopimuksilla merkittävästi estetään yhdessä kaikkien muiden relevanteilla markkinoilla olevien samankaltaisten sopimusten kanssa, mukaan lukien muiden toimittajien sopimukset, uusien kansallisten tai ulkomaisten kilpailijoiden pääsy markkinoille.

ks. 201 ja 203─205 kohta