Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Palkka - Käsite - Yksityisestä ammatillisesta eläkejärjestelmästä les-kelle maksettu eläke - Mukaanlukeminen - Trustin muodossa hoidettu järjes-telmä - Työntekijöiden ja heidän oikeudenomistajiensa mahdollisuus vedota 119 artiklan välittömään oikeusvaikutukseen hallinnoijia (trustees) vastaan

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

2. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Perustamissopimuksen 119 artikla - Välitön oikeusvaikutus - Trustin muodossa hoidetussa yksityisessä ammatillisessa eläkejärjestelmässä on samapalkkaisuusperiaatteen vastaisia sääntöjä - Ei hyväksyttävissä - Työnantajien, hallinnoijien ja kansallisten tuomioistuinten velvoitteet

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

3. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Perustamissopimuksen 119 artiklan sovellettavuus yksityiseen ammatilliseen eläkejärjestelmään todetaan 17.5.1990 annetussa tuomiossa C-262/88 - Oikeusvaikutukset rajoitetaan koskemaan tuomion antamisajankohdan jälkeisistä työskentelykausista maksettavia etuuksia - Etuudet, joita ei sidota työskentelykauden tosiasialliseen kestoon, ja leskeneläkkeet - Oikeus tasa-arvoiseen kohteluun on riippuvainen siihen oikeuttavan seikan ilmenemisajankohdasta - Epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille myönnetään samat korvaukset kuin muille työntekijöille 17.5.1990 ja tasa-arvoisen kohtelun palauttavien toimenpiteiden toteuttamisen välisenä aikana - Tasa-arvoisen kohtelun palauttaminen vastaisuudessa poistamalla myönnetyt korvaukset - Hyväksyttävissä

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

4. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Perustamissopimuksen 119 artiklan soveltamisala - Ammatilliset eläkejärjestelmät, joita ei sovelleta lakisääteisen järjestelmän sijasta - Mukaanlukeminen - Oikeusvaikutukset rajoitetaan koskemaan 17.5.1990 asiassa C-262/88 annetun tuomion antamisajankohdan jälkeisiin työskentelykausiin perustuvia etuuksia

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

5. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Palkka - Käsite - Ennaltamääritettyjä etuuksia myöntävien, rahastoimalla rahoitettujen ammatillisten eläkejärjestelmien yhteydessä maksetut työnantajan maksut - Poissulkeminen - Eriarvoisuus kertasuoritteisissa tai korvaavissa etuuksissa, jotka perustuvat vakuutusmatemaattisten tekijöitten käyttöön - Hyväksyttävissä

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

6. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Palkka - Käsite - Yksityisestä eläkejärjestelmästä työntekijöiden vapaaehtoisten maksujen vastineena maksetut lisäetuudet - Poissulkeminen

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

7. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Eläkeoikeuksien siirto yksityisestä eläkejärjestelmästä toiseen järjestelmään työpaikan vaihtamisen vuoksi - Jälkimmäisen järjestelmän velvollisuus korvata syrjivästä kohtelusta johtuva siirretyn pääoman riittämättömyys korottamalla etuuden määrää - Velvollisuus rajoitetaan koskemaan 17.5.1990 annetun tuomion C-262/88 antamisajankohdan jälkeisiin työskentelykausiin perustuvia etuuksia

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

8. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Perustamissopimuksen 119 artiklan soveltamisala - Ainoastaan samaa sukupuolta olevia työntekijöitä käsittävät yksityiset ammatilliset eläkejärjestelmät - Poissulkeminen

(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla)

Tiivistelmä

$$1. Sekä työntekijät että heidän oikeudenomistajansa voivat vedota perustamissopimuksen 119 artiklan välittömään oikeusvaikutukseen ammatillisen eläkejärjestelmän hallinnoijia vastaan, joiden on noudatettava tasa-arvoisen kohtelun periaatetta käyttäessään trustin perustamisasiakirjassa määrättyjä toimivaltuuksiaan ja täyttäessään siinä määrättyjä velvollisuuksiaan.

Ammatilliseen eläkejärjestelmään perustuva leskeneläke kuuluu 119 artiklan soveltamisalaan. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on tarkentanut, että se seikka, ettei leskeneläkettä makseta työntekijälle vaan työntekijän leskelle, ei kumoa tätä tulkintaa, koska oikeus sellaiseen etuuteen on tosiasiallisesti leskelle hänen puolisonsa kuulumisesta kyseisen järjestelmän piiriin seuraava etu, eli lesken oikeus eläkkeeseen perustuu työnantajan ja kyseisen puolison väliseen työsuhteeseen, ja sitä maksetaan leskelle hänen puolisonsa tekemästä työstä. Toisaalta vaikka trusteet eivät ole työsuhteen osapuolia, heidän tehtävänään on myöntää etuuksia, jotka säilyttävät 119 artiklassa tarkoitetun palkan luonteen. Perustamissopimuksen 119 artiklan tehokas vaikutus vähenisi huomattavasti ja tosiasiallisen tasa-arvon edellytyksenä olevaa oikeussuojaa heikennettäisiin vakavasti, jos työntekijä tai hänen edunsaajansa voisivat vedota kyseiseen määräykseen ainoastaan työnantajaa vastaan eikä hallinnoijia vastaan, joiden nimenomaisena tehtävänä on täyttää työnantajan velvoitteet.

2. Ottaen huomioon perustamissopimuksen 119 artiklan velvoittavan luonteen työnantajille ja hallinnoijille ei voida antaa mahdollisuutta vedota eläkejärjestelmän tai trustin perustamisasiakirjan sääntöihin tai hallinnoijien käytettävissä olevien varojen riittämättömyyteen välttyäkseen velvoitteeltaan varmistaa samapalkkaisuus.

Vaikka kyseisellä alalla sovellettavissa kansallisen oikeuden säännöissä kielletään työnantajia ja hallinnoijia ylittämästä toimivaltaansa tai rikkomasta trustin perustamisasiakirjan määräyksiä, niiden on tasa-arvon periaatteen noudattamisen varmistamiseksi käytettävä kaikkia valtionsisäisessä oikeudessa annettuja keinoja, kuten kanteen nostaminen kansallisessa tuomioistuimessa, erityisesti jos niiden toimia tarvitaan eläkejärjestelmän tai trustin perustamisasiakirjan määräysten muuttamiseksi.

Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on varmistaa perustamissopimuksen määräysten välittömästä oikeusvaikutuksesta yksi-tyisille oikeussubjekteille johtuva oikeussuoja. Tätä tarkoitusta varten ja nimenomaan 119 artiklan soveltamisalalla niiden tehtävänä on valvoa tämän artiklan asianmukaista toteuttamista ottaen huomioon työnantajille ja hallinnoijille valtion sisäisen oikeuden sääntöjen nojalla kuuluvat velvoitteet, ja niiden tehtävänä on niille kansallisessa oikeudessa annetun harkintavallan rajoissa tulkita ja soveltaa asiaan sovellettavia valtionsisäisiä oikeussääntöjä niin, että ne ovat sopusoinnussa yhteisön oikeudessa asetettujen vaatimusten kanssa, ja jätettävä soveltamatta kaikkia yhteisön oikeuden kanssa ristiriidassa olevia kansallisia oikeussääntöjä, mikäli tällainen yhdenmukainen tulkinta on mahdotonta.

3. Asiassa C-262/88, Barber, annetun tuomion mukaisesti perustamissopimuksen 119 artiklan välit-tömään oikeusvaikutukseen voidaan vedota ja sen perusteella vaatia tasa-arvoista kohtelua am-matillisen eläkkeen osalta ainoastaan sellaisten etuuksien ollessa kysymyksessä, jotka maksetaan tuomion antamisajankohdan eli 17.5.1990 jälkeisen työskentelykauden perusteella, paitsi jos on kyse sellaisista työntekijöistä tai heidän oikeudenomistajistaan, jot-ka ovat ennen tätä ajankohtaa saattaneet vireille oikeudenkäynnin tai esittäneet muuten vastaavan vaatimuksen asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Barber-tuomion oi-keusvaikutusten ajallista rajoitusta sovelletaan etuuksiin, jotka eivät ole sidottuja työskentelykauden tosiasialliseen kestoon, ainoastaan sellaisessa tapauksessa, että niihin oikeuttava seikka on tapahtunut ennen tuomion antamista.

Samalla tavoin leski voi vaatia tasa-arvoista kohtelua kyseisellä alalla ainoastaan 17.5.1990 jälkeisiltä työskentelykausilta, koska leskeneläke on etu, joka perustuu lesken puolison kuulumiseen ammatilliseen eläkejärjestelmään.

Kun yhteisöjen tuomioistuin on todennut palkkauksen olevan syr-jivää ja kun järjestelmässä ei vie-lä ole toteutettu toimenpiteitä tä-män syrjinnän poistamiseksi, 119 artiklan noudattaminen voidaan varmistaa ainoastaan myöntämällä epäedullisessa asemassa olevaan ryhmään kuuluville samat edut kuin edullisessa asemassa olevaan ryhmään kuuluville.

Sitä vastoin sellaisten työskentelykausien osalta, jotka on täytetty sen jälkeen, kun syrjinnän poistamiseksi tarkoitetut säännöt ovat tulleet voimaan, 119 artiklassa ei kielletä toimenpiteitä, joilla syrjintä poistetaan vähentämällä aikaisemmin edullisessa asemassa olevien etuja, sillä 119 artiklassa vaaditaan ainoastaan, että mies- ja naispuoliset työntekijät saavat samaa palkkaa samasta työstä, eikä siinä edellytetä tiettyä palkkatasoa.

4. Perustamissopimuksen 119 artiklan soveltamisalaan ja sen vuoksi asiassa C-262/88, Barber, 17.5.1990 annetussa tuomiossa esitettyjen periaatteiden soveltamisalaan ja tarkemmin kyseisen tuomion vaikutusten ajallisen rajoittamisen soveltamisalaan kuuluvat ammatilliset eläkejärjestelmät, joita ei sovelleta lakisääteisten järjestelmien sijasta.

Viimeksi mainitut järjestelmät perustuvat nimittäin myös työnantajien ja työntekijöiden tai heidän edustajiensa välisiin sopimuksiin tai työnantajan yksipuoliseen päätökseen. Niiden rahoituksesta vastaa yksinomaan työnantaja tai työnantaja ja työntekijät yhdessä ilman julkisen vallan osallistumista. Tällaisia järjestelmiä ei ole pakko soveltaa työntekijöihin yleisesti, vaan ne koskevat ainoastaan tiettyjen yritysten palveluksessa olevia työntekijöitä, joten kyseisiin järjestelmiin kuuluminen perustuu väistämättä tiettyyn työnantajaan voimassa olevaan työsuhteeseen. Kyseisiä järjestelmiä koskevat omat määräykset, vaikka ne on perustettu kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toisaalta edellä mainitussa tuomiossa on ensi kertaa 119 artiklan perusteella arvioitu sellaista eriarvoista kohtelua, jossa on määrätty sukupuolen perusteella erilainen eläkeikä. Tällaista erottelua esiintyy kaikenlaisissa ammatillisissa eläkejärjestelmissä samoin syrjivin vaikutuksin.

5. Vaikka kiinteämääräinen eläke, jonka työnantaja sitoutuu maksamaan työntekijälle yksityisessä ammatillisessa eläkejärjestelmässä, ja työntekijöiden kyseiseen järjestelmään maksamat maksut kuuluvat perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitetun palkan käsitteeseen, siihen eivät kuulu työnantajan maksamat maksut, joiden tarkoituksena on täydentää eläkevastuun kattamiseksi välttämätöntä rahoitusperustaa ja turvata näin kyseisten eläkkeiden maksaminen tulevaisuudessa. Itse asiassa tällaisissa rahastointiin perustuvissa eläkejärjestelmissä tulee esille sellaisia vakuutusmatemaattisia seikkoja kuin naisten pitempi oletettu elinikä, mikä johtaa siihen, että työnantajien maksut, joiden tarkoituksena on taata tasa-arvoinen eläke miehille ja naisille, ovat naisten osalta korkeammat kuin miesten osalta.

Edellä esitetystä seuraa, ettei 119 artiklan soveltamisalaan kuu-lu myöskään sukupuolten välinen eriarvoisuus silloin, kun sovittu eläke muutetaan pääomaksi tai korvataan vastineena vuosieläkkeen osasta luopumisesta edunsaajalle maksettavalla eläkkeellä, kun työntekijälle maksetaan alhai-sempaa eläkettä hänen valitessaan varhennetun vanhuuseläkkeen tai kun saavutetut oikeudet siirretään toiseen järjestelmään. Edellä esitetyt eriarvoisuudet johtuvat itse asiassa ainoastaan kyseisten järjestelmien rahoitustavoista, joihin väistämättä kuuluu vakuutusmatemaattisia seikkoja.

6. Perustamissopimuksen 119 artiklassa esitettyä tasa-arvon periaatetta sovelletaan kaikkiin ammatillisista eläkejärjestelmistä maksettuihin eläke-etuuksiin, eikä ole tarvetta tehdä eroa sen mukaan, minkälaisiin maksuihin kyseiset etuudet perustuvat, toisin sanoen, perustuvatko ne työnantajan maksuihin vai työntekijöiden maksuihin. Siltä osin kuin ammatillinen eläkejärjestelmä rajoittuu antamaan jäsentensä käyttöön ainoastaan tarvittavat hallinnolliset puitteet, työntekijöiden täysin vapaaehtoisesti maksamiin maksuihin perustuvat lisäetuudet eivät kuitenkaan kuulu 119 artiklan soveltamisalaan.

7. Siirrettäessä eläkeoikeuksia toisesta eläkejärjestelmästä toiseen työntekijän työpaikan vaihdon vuoksi jälkimmäisen järjestelmän on työntekijän saavuttaessa eläkeiän korotettava etuuksia, joita se on sitoutunut maksamaan suostuessaan oikeuksien siirtoon, poistaakseen työntekijälle aiheutuvat 119 artiklan vastaiset vaikutukset, jotka johtuvat siirretyn pääoman riittämättömyydestä, mikä puolestaan johtuu ensimmäisessä järjestelmässä toteutetusta syrjivästä kohtelusta.

Työpaikan vaihtamisesta johtuva liittyminen uuteen eläkejärjestelmään siten, että saavutetut oikeudet siirretään uuteen järjestelmään, ei nimittäin voi aiheuttaa sitä, että työntekijä menettää 119 artiklasta hänelle johtuvat oikeudet.

Koska yhteisöjen tuomioistuin on kuitenkin asiassa C-262/88, Barber, 17.5.1990 annetussa tuomiossa rajoittanut 119 artiklan välitöntä oikeusvaikutusta siten, että siihen voidaan vedota tasa-arvoisen kohtelun vaatimiseksi ammatillisten eläkkeiden suhteen ainoastaan mainitun tuomion antamisen jälkeisten työskentelykausien osalta, ei siirron suorittaneella järjestelmällä eikä siirron vastaanottaneella järjestelmällä ole velvollisuutta toteuttaa tarvittavia rahoitustoimenpiteitä tasa-arvon saavuttamiseksi ennen 17.5.1990 täytettyjen työskentelykausien osalta.

8. Työntekijä ei voi vedota 119 artiklaan vaatiakseen palkkaa, johon hänellä voisi olla oikeus, jos hän olisi toista sukupuolta, jos kyseisessä yrityksessä ei ole eikä ole ollut kyseisen sukupuolen edustajia, jotka tekisivät tai olisivat tehneet vastaavaa työtä. Tällaisessa tapauksessa ei voida

soveltaa samapalkkaisuuden olen-naista kriteeriä eli saman palkan saamista samasta työstä.

Edellä esitetystä seuraa, ettei 119 artiklaa voida soveltaa järjestelmiin, joihin on aina kuulunut ainoastaan työntekijöitä, jotka ovat samaa sukupuolta.