Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Euroopan aluekehitysrahasto – Taloudellisen tuen vähentämistä koskeva päätös

(Neuvoston asetuksen N:o 4253/88 24–26 artikla)

2. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Euroopan aluekehitysrahasto – Taloudellisen tuen vähentämistä koskeva päätös

(Neuvoston asetuksen N:o 4253/88 24–26 artikla)

3. Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Todistuskeino, joka on esitetty ensimmäisen kerran muutoksenhaun yhteydessä – Tutkimatta jättäminen

(Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 42 artiklan 2 kohta ja 118 artikla; unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 66 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta)

4. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Euroopan aluekehitysrahasto – Taloudellisen tuen vähentämistä koskeva päätös

(Neuvoston asetuksen N:o 4253/88 24 artikla)

Tiivistelmä

1. Asetuksen N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen N:o 4253/88 24 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kun komissio katsoo, että yhteisön tukitoimenpiteen toteuttaminen ei oikeuta siihen myönnettyyn rahalliseen tukeen tai osaan siitä, se tekee tapauksesta aiheellisen tutkimuksen ja pyytää asianomaista jäsenvaltiota tai sen tämän toiminnan täytäntöönpanoa varten nimeämiä viranomaisia esittämään havaintonsa. Saman asetuksen 25 ja 26 artiklassa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kyseisen tuen toteuttamisen seurantaa ja arviointia jäsenvaltioiden ja komission välisessä yhteistyössä. Näissä säännöksissä ja muun muassa kyseisessä 24 artiklassa ei säädetä, että tuensaajayrityksiä tai valittajan kaltaisia yleiskattavan tuen hallinnoinnista vastaavia välittäjiä on kuultava siinä yhteydessä, kun komissio tarkastelee tukitoimenpiteen toteuttamista tämän tuen määrän mahdollista muuttamista varten.

Vaikka siis pitää paikkansa, että kaikissa menettelyissä, jotka on käynnistetty asianomaista vastaan ja joissa voidaan tehdä tälle viimeksi mainitulle vastainen päätös, on sovellettava myös sellaisia menettelysääntöjä, joista lainsäätäjä ei ole nimenomaisesti säätänyt, kun ne ovat välttämättömiä perusperiaatteiden, kuten puolustautumisoikeuksien suojaamisen, noudattamisen takaamiseksi, yleiskattavan tuen hallinnoinnista vastaava välittäjä ei voi vedota tähän periaatteeseen, jotta sovellettavasta lainsäädännöstä, muun muassa kyseisistä 25 ja 26 artiklasta, voidaan johtaa oikeus tulla kuulluksi siinä yhteydessä, kun komissio tarkastelee kyseessä olevan yhteisön tukitoimenpiteen sääntöjenmukaisuutta.

Näin ollen menettelyssä, joka voi johtaa päätökseen, jolla vähennetään Euroopan aluekehitysrahaston tukea, joka on myönnetty tukitoimenpiteiden toteuttamiseksi jäsenvaltion tietyillä alueilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) myönnettävää yleiskattavaa tukea varten ja johon sovelletaan asetuksen N:o 4253/88 säännöksiä, jotka koskevat sen täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia, puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen yleisellä periaatteella ei aseteta komissiolle velvollisuutta kuulla asianomaisia pk-yrityksiä eikä varsinkaan välittäjänä toiminutta yksikköä, jonka tehtävänä on yleiskattavan tuen hallinnointi.

(ks. 85–87 ja 89 kohta)

2. Asetuksen N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetussa asetuksessa N:o 4253/88 säädetyn järjestelmän seurauksena ei ole, että komissio on velvollinen esittämään seurantamenettelyn yhteydessä vastalauseita ennen sellaisen päätöksen tekemistä, joka koskee tuen vähentämistä, pidättämistä tai peruuttamista.

Tuensaajat ja – kun on kyse yleiskattavasta tuesta – välittäjät ovat yksin vastuussa kyseessä olevasta toimenpiteestä. Näin ollen sen seikan, että komissio on mahdollisesti jättänyt ilmoittamatta sääntöjenvastaisuuksista tämän toimenpiteen toteuttamisen yhteydessä, ei voida katsoa sulkevan pois tätä vastuuta tai rajoittavan sitä. Näissä olosuhteissa – ja vaikka komissio ei voi rajoittaa seurantaa koskevan toimivaltansa käyttämistä vain yhteisön tukitoimenpiteen toteuttamisen avustamiseen, vaan sen on kyseisellä asetuksella N:o 4253/88 säädetyn järjestelmän taustalla oleva yhteistyöjärjestelmä huomioon ottaen kiinnitettävä toimivaltaisten viranomaisten huomio, jos se havaitsee asianomaisten yritysten toimineen sääntöjenvastaisella tavalla – sillä seikalla, että komissio ei nyt esillä olevassa asiassa toiminut tällä tavalla, ei ole vaikutusta riidanalaisen päätöksen lainmukaisuuteen.

(ks. 101–103 kohta)

3. Selvitysaineisto on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, jos ilman, että on tarpeen turvautua uuteen selvitysaineistoon, on selvää, että olemassa olevan selvitysaineiston arviointi oli ilmeisen virheellistä. Unionin tuomioistuin on valitusasioissa kuitenkin toimivaltainen tutkimaan ainoastaan arvioinnit, jotka unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt sille esitetyistä perusteista. Jos sallitaan, että tämä asianosainen voi esittää ensi kertaa vasta unionin tuomioistuimessa todisteita, jota hän ei ole esittänyt unionin yleisessä tuomioistuimessa, asianosaisella olisi oikeus saattaa unionin tuomioistuimen, jonka toimivalta valitusasioissa on rajoitettu, käsiteltäväksi unionin yleisessä tuomioistuimessa käsiteltyyn asiaan nähden laajempi asia.

Lisäksi unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 66 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa asianmukaisina pitämänsä selvittämistoimet. Vain aineellisista kysymyksistä päättävä tuomioistuin voi osoittaa, että on tarpeen täydentää tietoja, jotka sillä on hallussaan sen käsiteltäväksi saatetussa asiassa, ja arvioida todistusaineistoa sellaista tapausta lukuun ottamatta, että näitä seikkoja on ilmeisellä tavalla vääristetty. Näin ollen se, että unionin yleinen tuomioistuin ei ole pyytänyt jonkin asiakirjan liittämistä asiakirja-aineistoon, ei sen asianosaisen, jota asia koskee, nimenomaisen pyynnön puuttuessa muodosta menettelysääntöjen rikkomista.

(ks. 114, 118 ja 119 kohta)

4. Asetuksen N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen N:o 4253/88 24 artiklassa komissiolle myönnetään toimivalta vähentää taloudellista tukea, kun toimenpide on toteutettu sääntöjenvastaisesti eikä se oikeuta tuen myöntämistä kokonaisuudessaan. Komissiolla ei ole kyseiseen 24 artiklaan perustuvan päätöksen tekemisen yhteydessä velvollisuutta vaatia taloudellisen tuen palauttamista kokonaisuudessaan, vaan se voi päättää vahvistaa tuen palautettavan osuuden. Komission on kuitenkin käytettävä tätä toimivaltaa suhteellisuusperiaatetta noudattaen siten, että palautettaviksi vaadittavat tuet eivät ole suhteettomia tehtyihin sääntöjenvastaisuuksiin nähden.

Se seikka, että toimenpiteen sääntöjenvastainen toteuttaminen, joka johtuu siitä, että yhteisön tukitoimenpiteen päättymispäivää ei ole noudatettu, on seurausta sovellettavien sääntöjen virheellisestä tulkinnasta eikä petoksesta, josta aiheutui vahinkoa yhteisölle, ei sellaisenaan oikeuta, että tukea vähennetään vähemmän kuin mitä komissio oli päättänyt. Vaikka petos oikeuttaa sen, että alun perin myönnettyä tuen määrää vähennetään, petoksen puuttuminen ei ole syy, joka on omiaan oikeuttaman sellaisten tukien jatkamista, joita ei käytetä sovellettavien sääntöjen mukaisella tavalla.

(ks. 128, 129 ja 132–134 kohta)