Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettely Direktiivi 93/38/ETY Rakennusurakan käsite Määrittelyperuste Taloudellinen ja tekninen tarkoitus, johon töiden tulosta käytetään Yhden ainoan rakennusurakan keinotekoinen jakaminen Sähköistystä ja julkista valaistusta koskevat urakkatyöt Arviointi

(Neuvoston direktiivin 93/38/ETY 14 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan toinen virke ja 13 kohta)

2. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettely Direktiivi 93/38/ETY Rakennusurakan käsite Yhden ja ainoan hankintayksikön olemassaolo ja yhden ainoan yrityksen mahdollisuus toteuttaa kaikki työt Perusteet, jotka eivät ole ratkaisevia

(Neuvoston direktiivin 93/38/ETY 14 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan toinen virke)

3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettely Direktiivi 93/38/ETY Tarjoajien syrjintäkiellon periaatteen laajuus

(Neuvoston direktiivin 93/38/ETY 4 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

1. Sen tutkimiseksi, onko yksi ainoa rakennusurakka jaettu keinotekoisesti useammiksi urakoiksi vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/38/ETY 14 artiklan 13 kohdassa tarkoitetulla tavalla, tätä säännöstä on tarkasteltava yhdessä kyseisen artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. Direktiivin 93/38/ETY 14 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa virkkeessä olevasta rakennusurakan määritelmästä ilmenee tältä osin, että rakennusurakan olemassaoloa on arvioitava sen taloudellisen ja teknisen tarkoituksen kannalta, johon kyseisten töiden tulosta käytetään.

Näin ollen kun tarkastellaan useita erillisiä olemassa olevien sähkönjakeluverkon ja julkisen valaistuksen verkon ylläpito- ja laajennustöitä, joiden tulos näiden töiden päätyttyä muodostaa erottamattoman osan kyseisillä verkoilla täytetystä tarkoituksesta, arvioinnin siitä, onko edellä mainitun tyyppisissä töissä kysymys yhdestä rakennusurakasta, on tapahduttava sen taloudellisen ja teknisen tarkoituksen perusteella, joka kyseisillä sähkönjakeluverkolla ja julkisen valaistuksen verkolla täytetään. Sähkönjakeluverkolla on tekniseltä kannalta tarkasteltuna tarkoitus siirtää toimittajan tuottamaa sähköä sähkön kuluttajalle; tämä kuluttaja on taloudelliselta kannalta katsottuna velvollinen maksamaan toimittajalle kulutuksensa perusteella.

Julkisen valaistuksen verkolla on tekniseltä kannalta tarkasteltuna sitä vastoin tarkoitus valaista julkisia paikkoja käyttämällä tähän tarkoitukseen sähkönjakeluverkon kautta saatavaa sähköenergiaa. Viranomainen, joka huolehtii julkisesta valaistuksesta, vastaa itse sen kustannuksista, vaikka se jatkossa kattaisi ne perimällä palvelun saaneelta väestöltä maksuja, joita ei suhteuteta kyseisten henkilöiden saamaan hyötyyn. Sähkönjakeluverkon taloudellinen ja tekninen tarkoitus on näin ollen eri kuin julkisen valaistuksen verkon, ja näin ollen ei voida katsoa, että näitä verkkoja koskevat urakkatyöt ovat yhden ainoan rakennusurakan osia ja että tämä urakka on direktiivin 14 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 13 kohdan vastaisesti keinotekoisesti jaettu.

( ks. 31, 3638 ja 5256 kohta )

2. Vaikka yhden ja saman hankintayksikön olemassaolo ja yhden ainoan yhteisössä toimivan yrityksen mahdollisuus toteuttaa kaikki kyseisissä urakkasopimuksissa tarkoitetut työt voivat olosuhteista riippuen olla seikkoja, jotka tukevat sitä, että kyse on vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetussa direktiivissä 93/38/ETY tarkoitetusta yhdestä ainoasta rakennusurakasta, ne eivät voi kuitenkaan olla tältä osin ratkaisevia perusteita. Näin ollen se, että on olemassa useita hankintayksiköitä tai että on mahdotonta, että yksi ainoa yritys toteuttaa kaikki kyseiset työt, ei ole omiaan saattamaan kyseenalaiseksi yhden ainoan rakennusurakan olemassaoloa, jos direktiivin 14 artiklan 10 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa virkkeessä säädettyjen funktionaalisten arviointiperusteiden nojalla on katsottava, että kyse on tällaisesta rakennusurakasta. Kyseiseen säännökseen sisältyvässä rakennusurakan käsitteen määritelmässä ei nimittäin aseteta yhden ainoan rakennusurakan olemassaolon edellytykseksi esimerkiksi tiettyä hankintayksiköiden lukumäärää tai yhden ainoan yrityksen mahdollisuutta toteuttaa kaikki urakkatyöt.

( ks. 4243 kohta )

3. Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin 93/38/ETY 4 artiklan 2 kohdassa ilmaistua tarjoajien syrjintäkiellon periaatetta sovelletaan kaikissa urakkasopimuksen tekomenettelyn vaiheissa eikä ainoastaan siitä hetkestä alkaen, jolloin urakoitsija on tehnyt tarjouksen. Tämä tulkinta on direktiivillä tavoitellun päämäärän mukainen, koska direktiivillä pyritään avaamaan sen soveltamisalaan kuuluvia hankintoja koskeva kilpailu yhteisönlaajuisesti. Tätä päämäärää nimittäin loukattaisiin, jos hankintayksikkö voisi hoitaa sopimuksen tekomenettelyn siten, että muiden jäsenvaltioiden kuin urakkasopimusten tekovaltion urakoitsijat saataisiin luopumaan tarjouksen tekemisestä. Direktiivin 4 artiklan 2 kohdassa, jossa kielletään kaikkinainen tarjoajien syrjintä, annetaan näin ollen suojaa myös niille, jotka on saatu luopumaan tarjouksen tekemisestä, koska ne ovat joutuneet huonompaan asemaan hankintayksikön noudattamien menettelytapojen johdosta.

( ks. 107109 kohta )