Siltä osin kun on kyse toimielimen henkilöstön edustuksen tehtäviä hoitavista elimistä ja mahdollisuudesta nostaa kumoamiskanne tai osallistua tällaiseen menettelyyn, kaikilla äänioikeutetuilla on välitön ja olemassa oleva intressi siihen, että vaalit käydään sellaisissa olosuhteissa ja sellaisen vaalijärjestelmän mukaisesti, joilla noudatetaan vaalimenettelyyn sovellettavien henkilöstösääntöjen säännöksiä.

Tältä osin se seikka, että virkamiehellä on henkilöstökomitean vaaleissa äänestäjän asema ja että hänellä on kaikkien äänestäjien tavoin intressi siihen, että häntä edustavat henkilöt valitaan sääntöjenmukaisissa olosuhteissa, ei näin ollen riitä osoitukseksi vakavasta ja korjaamattomasta vahingosta, jolla voidaan perustella riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä.

SEUT 278 artiklassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta, koska unionin toimielinten toteuttamiin toimenpiteisiin sovelletaan laillisuusolettaman periaatetta. Näin ollen välitoimista päättävä tuomari voi vain poikkeuksellisesti määrätä pääasian kanteen kohteena olevan säädöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä tai välitoimista. Tästä seuraa, että kiireellisyysedellytystä ja täsmällisemmin täytäntöönpanon lykkäämisestä määräämisen edellytystä, että kantaja voi perustellusti vedota vakavan ja korjaamattoman vahingon vaaraan, ei pidä sekoittaa sen edellytyksen kanssa, jonka mukaan voidakseen nostaa henkilöstösääntöjen 90 ja 91 artiklan mukaisen kanteen virkamiehen on osoitettava, että hänellä on henkilökohtainen intressi riidanalaisen toimen kumoamiseen.

Välitoimia koskevissa asioissa kiireellisyysedellytyksen täyttymistä ei ole osoitettu kun on kyse sellaisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä, jolla hylätään virkamiehen vaatimus henkilöstökomitean jäsenten vaalien mitätöimisestä, koska kyseessä olevien intressien vertailun tulos puoltaa joka tapauksessa asianomaista toimielintä.

Jaksottaisten vaalien järjestämistä voidaan nimittäin perustella tarpeella taata, että äänestäjien edustajien ajatukset kuvastavat äänestäjissä tapahtuvia perustavanlaatuisia muutoksia, koska on vaarana, etteivät edustajat ajan myötä vastaa enää äänestäjien tärkeimpiä toiveita. Tämä olisi kuitenkin vaarana jos entinen henkilöstökomitea jatkaisi tehtävissään odotettaessa unionin tuomioistuinten ratkaisua kyseisen komitean vaalin tuloksista nostettuun kumoamiskanteeseen, vaikka unionin lainsäätäjä on katsonut henkilöstösääntöjen liitteessä II olevan 1 b artiklan antaessaan, että henkilöstökomitea on uusittava vähintään joka kolmas vuosi, jotta sen edustavuus voidaan taata. Lisäksi se, että edellisen henkilöstökomitean toimivaltuudet rajoitettaisiin juoksevien asioiden hoitamiseen heikentäisi sen edustavuuden tehokkuutta. Tällainen lyhytaikaiseksi tarkoitettu rajoitus saattaisi nimittäin rajoittaa asianomaisen toimielimen sisäistä hallintoa joka kerta kun sen olisi turvauduttava henkilöstökomiteaan tai muihin elimiin, joiden kokoonpano on seurausta henkilöstökomiteasta, kuten ylennyskomiteaan, arviointikomiteaan ja sosiaalitoimien komiteaan.

Tältä osin olosuhteissa, joissa senhetkisen henkilöstökomitean vaalin riitauttaminen perustuu vain sille seikalle, että vaalilautakunta jatkoi äänestysaikaa toisen kerran päätösvaltaisuuden saavuttamiseksi sen sijaan, että se olisi järjestänyt toisen äänestyskierroksen, joka olisi mahdollistanut vaalien tuloksen vahvistamisen äänten enemmistön perusteella, on vertailtava uuden henkilöstökomitean laajaa ja ajankohtaista edustavuutta, vaikka se on riitautettu, ja entisen henkilöstökomitean vanhentunutta edustavuutta, jonka tehokkuus on rajoitettu, ja katsottava, että asianomaisen toimielimen intressi siihen, että sillä on käytössään henkilöstön edustus, joka on ajankohtainen ja täysin toimiva ja jonka tehtävänä on varmistaa jatkuva yhteys toimielimeen ja myötävaikuttaa palveluiden moitteettomaan toimintaan, on etusijalla yhden äänestäjän intressiin nähden.

(ks. 37–40 kohta)