40

Tässä tilanteessa Administratīvā apgabaltiesa päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: ”1) Kun Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta tulkitaan oikein, voidaanko käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaista valmistajan ja usean jakelijan välistä sopimusta [jonka nojalla jakelijalle, joka on ensimmäisenä kirjannut mahdollisen kaupan, annetaan kuuden kuukauden ajaksi kirjaamisesta lukien etuoikeus saattaa myyntiprosessi loppuun kyseisen loppukäyttäjän kanssa, ellei loppukäyttäjä vastusta tätä] pitää [SEUT] 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yritysten välisenä sopimuksena, jonka tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua? 2) Onko käsiteltävässä asiassa kyseessä olevassa valmistajan ja usean jakelijan välisessä sopimuksessa, sellaisena kuin sitä tulkitaan [EUT‑]sopimuksen mukaisesti, sellaisia viitteitä, joiden perusteella tällaiseen sopimukseen ei voitaisi soveltaa poikkeusta yleisestä yhteistoimintajärjestelyjen kiellosta? 3) Onko katsottava, että käsiteltävässä asiassa kyseessä oleva valmistajan ja usean jakelijan välinen sopimus, sellaisena kuin sitä tulkitaan [EUT‑]sopimuksen mukaisesti, muodostaa poikkeuksen? Sovelletaanko poikkeusta, joka mahdollistaa sellaisten vertikaalisten sopimusten tekemisen, joilla rajoitetaan aktiivista myyntiä sellaisella alueella tai sellaiselle asiakasryhmälle, jonka valmistaja on varannut itselleen tai joita koskevan yksinoikeuden se on antanut toiselle ostajalle, jos tällä ei rajoiteta ostajan asiakkaiden harjoittamaa myyntiä ja jos tavarantoimittajan ([Visma Enterprise]) markkinaosuus on enintään 30 prosenttia, ainoastaan yksinjakelujärjestelmiin? 4) Voidaanko katsoa, että käsiteltävässä asiassa kyseessä oleva valmistajan ja usean jakelijan välinen sopimus, sellaisena kuin sitä tulkitaan [EUT‑]sopimuksen mukaisesti, täyttää kilpailusääntöjen rikkomisen tunnusmerkistön yksinomaan yhden ainoan talouden toimijan lainvastaisen käyttäytymisen perusteella? Onko käsiteltävän asian olosuhteissa, sellaisina kuin niitä tulkitaan [EUT‑]sopimuksen mukaisesti, viitteitä siitä, että kiellettyyn yhteistoimintajärjestelyyn on osallistunut yksi ainoa talouden toimija? 5) Onko käsiteltävän asian olosuhteissa, sellaisina kuin niitä tulkitaan [EUT‑]sopimuksen mukaisesti, viitteitä kilpailun vähenemisestä (vääristymisestä) jakelujärjestelmässä, edun tuottamisesta [Visma Enterpriselle] tai kilpailua haittaavasta vaikutuksesta? 6) Onko käsiteltävän asian olosuhteissa, sellaisina kuin niitä tulkitaan [EUT‑]sopimuksen mukaisesti, ja kun jakeluverkoston markkinaosuus on enintään 30 prosenttia ([Visma Enterprise] on valmistaja, joten sen markkinaosuus sisältää myös jakelijoiden myyntivolyymit) viitteitä kilpailua haittaavasta vaikutuksesta jakelujärjestelmässä ja/tai sen ulkopuolella, ja koskeeko yhteistoimintajärjestelyjen kielto kyseistä sopimusta? 7) Kun tarkastellaan SEUT 101 artiklan 3 kohtaa ja [asetuksen N:o 330/2010] 2 artiklaa, [luettuna yhdessä] sen 4 artiklan b alakohdan kanssa, – sovelletaanko poikkeusta sellaiseen jakelujärjestelmään, jossa i) jakelija (jälleenmyyjä) valitsee itse mahdollisen asiakkaan, jonka kanssa se ryhtyy yhteistyöhön, ii) tavarantoimittaja ei ole ennakkoon määrittänyt objektiivisin, selkein ja todennettavissa olevin perustein mitään tiettyä asiakasryhmää, jolle kukin jakelija tarjoaa palvelujaan, iii) tavarantoimittaja varaa jakelijan (jälleenmyyjän) pyynnöstä mahdolliset asiakkaat kyseiselle jakelijalle, iv) muut jakelijat eivät ole tietoisia tai niille ei ole ennakkoon ilmoitettu mahdollisen asiakkaan varaamisesta, v) ainoa peruste mahdollisen asiakkaan varaamiseen ja yksinjakelujärjestelmän perustamiseen tietyn jakelijan hyväksi on kyseisen jakelijan itsensä esittämä pyyntö eikä tavarantoimittajan päätös ja vi) varaus on voimassa kuuden kuukauden ajan mahdollisen kaupan kirjaamisesta lukien (minkä jälkeen yksinjakeluoikeus ei ole enää voimassa)? – Voidaanko katsoa, että passiivista myyntiä ei rajoiteta, jos tavarantoimittajan ja jakelijan väliseen sopimukseen sisältyy ehto, jonka mukaan ostaja (loppukäyttäjä) voi vastustaa varausta, vaikka ostajalle ei ole ilmoitettu kyseisestä ehdosta? Voiko ostajan (loppukäyttäjän) käyttäytyminen vaikuttaa tavarantoimittajan ja jakelijan välisen sopimuksen ehtoihin (oikeuttaa ne)?”