ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avainsanat

Oikeudenkäynnin kohde

Päätöksen päätösosa



Avainsanat

Muutoksenhaku – Valitusperusteet – Tosiseikkojen virheellinen arviointi – Tutkimatta jättäminen – Yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin ei kuulu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimitettujen tosiseikkojen arviointi, paitsi jos ne on otettu huomioon vääristyneellä tavalla (EY 225 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 58 artikla) (ks. 28 ja 29 kohta)

2. Yhteisön tavaramerkki – Yhteisön tavaramerkin määritelmä ja hankkiminen – Suhteelliset hylkäysperusteet – Väite, jonka on tehnyt sellaisen aikaisemman tavaramerkin haltija, joka on sama tai samankaltainen kuin haettu tavaramerkki ja joka on rekisteröity samoja tai samankaltaisia tavaroita tai palveluja varten (Neuvoston asetuksen N:o 40/94 8 artiklan 1 kohdan b alakohta) (ks. 43 kohta)

Oikeudenkäynnin kohde

Aihe

Valitus ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (neljäs jaosto) asiassa T-34/04, Plus Warenhandelsgesllschaft mbH vastaan SMHV, 22.6.2005 antamasta tuomiosta, jolla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi kanteen, jossa vaadittiin SMHV:n toisen valituslautakunnan sen päätöksen kumoamista, jolla hylättiin kantajan, joka on tavaramerkin POWER haltija, valitus väiteosaston päätöksestä, jolla hylättiin kuviomerkin TURKISH POWER rekisteröintihakemusta vastaan tehty väite – Tavaramerkkien sekaannusvaara

Päätöksen päätösosa

Ratkaisu

1) Valitus hylätään.

2) Plus Warenhandelsgesellschaft mbH velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Verotus – Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistaminen – Liikevaihtoverot – Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä – Kuudennessa direktiivissä säädetyt vapautukset

(Neuvoston direktiivin 77/388 13 artiklan B kohdan c alakohta)

Tiivistelmä

Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin 77/388 13 artiklan B kohdan c alakohdan ensimmäistä osaa on tulkittava niin, että siinä säädettyä vapautusta sovelletaan ainoastaan sellaisten tavaroiden jälleenmyyntiin, jotka verovelvollinen on aikaisemmin hankkinut saman artiklan nojalla vapautettua toimintaa varten, siltä osin kuin kyseisten tavaroiden alkuperäisen hankinnan yhteydessä maksettu arvonlisävero ei ole oikeuttanut vähennykseen.

(ks. 31 kohta ja tuomiolauselma)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Maatalous — Yhteinen markkinajärjestely — Maito ja maitotuotteet — Yhteisvastuumaksu — Soveltamisala — Kaikki tuottajan kolmansille henkilöille toteuttamat toimitukset riippumatta siitä, millaiseen oikeussuhteeseen toimitukset perustuvat — (Neuvoston asetuksen N:o 1079/77 1 artiklan 1 kohta; komission asetuksen N:o 1822/77 1 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

Maito- ja maitotuotealan yhteisvastuumaksusta ja markkinoiden laajentamiseen tarkoitetuista toimenpiteistä annettua asetusta N:o 1079/77 sekä maito- ja maitotuotealalla käyttöön otettavan yhteisvastuumaksun perimisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettua asetusta N:o 1822/77 on sovellettava kaikkiin tuottajan kolmansille henkilöille toteuttamiin lehmänmaidon toimituksiin riippumatta siitä, millaiseen oikeussuhteeseen toimitukset perustuvat.

(ks. 23 kohta ja tuomiolauselma)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Henkilöiden vapaa liikkuvuus – Sijoittautumisvapaus – Verolainsäädäntö – Tuloverot – Arvonnousun, joka realisoituu luovutettaessa vastikkeellisesti osakkeita tai yhtiöosuuksia, verottamatta jättäminen ainoastaan silloin, kun luovutus tapahtuu yhtiölle, jonka kotipaikka on verotusvaltiossa, mitä ei voida hyväksyä – Pääomien vapaan liikkuvuuden rajoitus, kun luovutuksensaaja ei saa riittävää vaikutusvaltaa yhtiössä

(EY 43, EY 48 ja EY 56 artikla)

Tiivistelmä

EY 43 ja EY 48 artiklan kanssa on ristiriidassa kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan arvonnousu, joka realisoituu luovutettaessa muuten kuin elinkeinotoimintaa harjoitettaessa vastikkeellisesti yhtiöiden, yhdistysten tai laitosten osakkeita tai osuuksia, on veronalaista, kun osakkeet tai osuudet luovutetaan toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneelle yhtiölle, yhdistykselle tai laitokselle, vaikka samoissa olosuhteissa arvonnousu ei ole veronalaista, jos osakkeet tai osuudet luovutetaan yhtiölle, yhdistykselle tai laitokselle, jonka kotipaikka on kyseessä olevassa jäsenvaltiossa, edellyttäen että luovutettu omistusosuus antaa haltijalleen selvän vaikutusvallan yhtiön päätöksiin ja mahdollisuuden määrätä sen toiminnasta.

Tällainen kansallinen lainsäädäntö on ristiriidassa EY 56 artiklan kanssa silloin, kun luovutettu omistusosuus ei anna haltijalleen tämänkaltaista vaikutusvaltaa.

(ks. 28 kohta ja tuomiolauselman 1 ja 2 kohta)
3

HT 33 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista jäsenvaltion tai neuvoston kanne, joka koskee komission päätöksen tai suosituksen julistamista mitättömäksi ja jonka perusteena on puuttuva toimivalta, olennaisen menettelymääräyksen rikkominen, tämän sopimuksen tai sen soveltamista koskevan oikeussäännön rikkominen taikka harkintavallan väärinkäyttö. Yhteisön tuomioistuin ei kuitenkaan saa tutkia sitä taloudellisista tosiseikoista tai olosuhteista johtuvan tilanteen arviointia, jonka perusteella komissio on tehnyt päätöksensä tai antanut suosituksensa, ellei ole kanneltu siitä, että komissio on käyttänyt harkintavaltaa väärin taikka ilmeisesti jättänyt noudattamatta tämän sopimuksen määräyksiä tai sen soveltamista koskevaa oikeussääntöä. Jäljempänä 48 artiklassa tarkoitettu yritys tai yhteenliittymä voi samoin edellytyksin nostaa kanteen sitä koskevasta yksittäisestä päätöksestä tai suosituksesta taikka yleisestä päätöksestä tai suosituksesta, johon se katsoo liittyvän itseensä vaikuttavaa harkintavallan väärinkäyttöä.”
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne — Kannekelpoiset toimet — Kannekelpoisten toimien käsite — Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia — Päätös, jossa todetaan, että ilmoitettu tukijärjestelmä on yhteismarkkinoille soveltuva — Tukia myöntävän ja näitä tukia koskevan järjestelmän laillisuuden arviointia pyytäneen jäsenvaltion asemaa ei muuteta selvästi — Päätös, joka ei voi olla kumoamiskanteen kohteena — (EY 87, EY 88 ja EY 230 artikla)

2. Kumoamiskanne — Kannekelpoiset toimet — Päätöksen perustelut eivät ole kannekelpoisia toimia — (EY 230 artikla)

Tiivistelmä

1. EY 230 artiklassa tarkoitettuja, kumoamiskanteen kohteeksi kelpaavia toimia tai päätöksiä ovat ainoastaan sellaiset toimenpiteet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajien etuihin ja muuttaa heidän oikeusasemaansa selvästi.

Sen ratkaisemiseksi, onko tietyllä toimella tai päätöksellä tällaisia vaikutuksia, on tutkittava sen aineellista sisältöä.

Päätöksellä, joka on tehty EY 87 artiklan 1 kohdan ja EY 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla ja jossa todetaan, että ilmoitettu tukijärjestelmä on yhteismarkkinoille soveltuva, ei ole tällaisia vaikutuksia, koska tukia myöntäneen jäsenvaltion oikeusasemaa ei muuteta selvästi siltä osin kuin tämän jäsenvaltion viranomaiset ovat tästä tukijärjestelmästä tekemässään ilmoituksessa pyytäneet komissiota arvioimaan sen laillisuuden EY 87 ja EY 88 artiklan kannalta.

(ks. 18–20 kohta)

2. Olivatpa komission päätöksen perustelut mitkä hyvänsä, vain sen päätösosalla on oikeusvaikutuksia, ja näin ollen vain sitä voidaan pitää asianomaiselle vastaisena. Sen sijaan päätöksen perusteluissa esitetyistä arvioinneista sinänsä ei voida nostaa kumoamiskannetta. Yhteisöjen tuomioistuimet voivat valvoa niiden laillisuutta vain jos ne ovat asianomaiselle vastaisen päätöksen perusteluina välttämätön tuki päätösosalle.

(ks. 21 kohta)
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Valtiontuki - Komission suorittama tutkinta - Itävaltalaisille tai suomalaisille yrityksille myönnetyt tuet - Liittymissopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn jalostusteollisuutta Itävallassa ja Suomessa koskevan yhteisen julistuksen N:o 31 ulottuvuus

(Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitetty yhteinen julistus N:o 31)

Tiivistelmä

$$Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen päätösasiakirjaan liitettyä jalostusteollisuutta Itävallassa ja Suomessa koskevaa yhteistä julistusta N:o 31, jonka mukaan komission on arvioitava joustavasti kansallisia siirtymäkauden tukiohjelmia, joilla pyritään helpottamaan kyseisten maiden liittymisen kannalta välttämätöntä teollisuuden rakennemuutosta näissä maissa, on tulkittava siten, että sen vastaisena on pidettävä valtiontukia koskevien yhteisön sääntöjen soveltamista ottamatta huomioon käsiteltävänä olevaan asiaan liittyviä erityispiirteitä.

Täyttääkseen kyseisen velvollisuuden komission on arvioitava, soveltuuko tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla, mutta sillä ei ole mitään velvollisuutta vertailla keskenään niitä hyötyjä, jotka yhteisö saa siitä, että yksi kyseisistä valtioista liittyy Euroopan unioniin ilman siirtymäkautta, ja kyseisen tuen maksamisesta aiheutuvia haittoja.

( ks. 28-32 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Välitoimet Täytäntöönpanon lykkääminen Sellaisen pankkitakauksen asettamisvelvollisuuden täytäntöönpanon lykkääminen, joka on ehtona sille, että sakkoa ei peritä välittömästi Lykkäämisedellytykset Poikkeukselliset olosuhteet

(EY 242 artikla)

2. Välitoimet Väliaikaismääräykset Välitoimista päättävän tuomioistuimen toimivallan rajat Välitoimista päättävän ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimivalta määrätä toimista, joilla on oikeudellisia vaikutuksia yhteisöjen tuomioistuimen tuomion julistamispäivään saakka Toimivallan puuttuminen

(EY 242 ja EY 243 artikla)

Tiivistelmä

1. Vaatimus, jonka mukaan yritys pitäisi vapauttaa velvollisuudesta asettaa pankkitakaus, joka on asetettu ehdoksi sille, että komission määräämää sakkoa kilpailusäännösten rikkomisesta ei välittömästi peritä, voidaan hyväksyä vain poikkeuksellisissa tilanteissa. Mahdollisuudesta vaatia vakuuden asettamista on näet määrätty nimenomaisesti välitoimimenettelyjen osalta yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksissä, ja se on komission yleisen ja kohtuullisen toimintatavan mukaista.

( ks. 88 kohta )

2. Välitoimista päättävä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole toimivaltainen määräämään välitoimista, joilla olisi oikeudellisia vaikutuksia siihen saakka, että yhteisöjen tuomioistuin antaisi tuomion valituksesta, joka mahdollisesti tehtäisiin pääasian oikeudenkäynnin päätteeksi annettavasta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta.

EY 242 ja EY 243 artiklan sanamuodosta ilmenee, että säädöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä samoin kuin välitoimista voidaan määrätä vain yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltävänä olevissa asioissa. Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 53 artiklan toisesta kohdasta ilmenee lisäksi, että yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on muutoksenhaun yhteydessä antaa ratkaisu asianosaisen esittämistä täytäntöönpanon lykkäämistä tai välitoimien määräämistä koskevista vaatimuksista.

( ks. 96100 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Kumoamiskanne - Yhteisöjen tuomioistuinten toimivalta - Komission päätös hylätä kilpailusääntöjen rikkomista koskeva kantelu - Täyden harkintavallan puuttuminen - Valitus, joka perustuu väitteeseen, että kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa päätöksen, tämä kumoaminen vastaa kilpailusääntöjen rikkomisen toteamista - Selvästi perusteeton valitus

(EY:n perustamissopimuksen 86 ja 172 artikla (joista on tullut EY 82 ja EY 229 artikla) ja 173 artikla (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla))

Tiivistelmä

$$Kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa komission päätöksen hylätä perustamissopimuksen 86 artiklan (josta on tullut EY 82 artikla) rikkomista koskeva kantelu sillä perusteella, että komission riidanalaisessa päätöksessä esittämien perustelujen nojalla ei voitu jättää soveltamatta kyseistä määräystä, tämä kumoaminen ei merkitse sitä, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin olisi todennut määräävää markkina-asemaa käytetyn väärin. Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella ei ole perustamissopimuksen 173 artiklassa (josta on muutettuna tullut EY 230 artikla) tarkoitetun laillisuusvalvonnan perusteella täyteen harkintavaltaan perustuvaa toimivaltaa, toisin kuin yhteisöjen tuomioistuimilla on perustamissopimuksen 172 artiklan (josta on tullut EY 229 artikla) nojalla, se ei voi korvata riidanalaista päätöstä toisella päätöksellä tai ryhtyä muuttamaan tätä päätöstä.

Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on ainoastaan tutkinut, kuten sen toimivaltaan kuuluu perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisen kumoamiskanteen yhteydessä, olivatko komission perustelut päteviä, valitus on hylättävä selvästi perusteettomana, kun se perustuu väitteeseen, jonka mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin olisi riidanalaisen päätöksen kumotessaan katsonut kyseessä olevan perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitettu määräävän markkina-aseman väärinkäyttö.

( ks. 24-31 kohta )
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Ennakkoratkaisukysymykset - Tutkittavaksi ottaminen - Kysymykset, jotka on esitetty antamatta riittäviä tietoja asiaa koskevista tosiseikoista ja lainsäädännöstä - Kysymykset, joihin ei voida antaa hyödyllistä vastausta

(EY:n perustamissopimuksen 177 artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 20 artikla)

Tiivistelmä

Jotta yhteisön oikeutta voitaisiin tulkita siten, että tulkinnasta olisi kansalliselle tuomioistuimelle hyötyä, kansallisen tuomioistuimen on määriteltävä esittämiinsä kysymyksiin liittyvät tosiasiat ja oikeudelliset seikat tai ainakin selostettava ne tosiseikkoja koskevat olettamukset, joihin nämä kysymykset perustuvat. Tältä osin ennakkoratkaisupyynnöissä olevilla tiedoilla on paitsi se merkitys, että niiden perusteella yhteisöjen tuomioistuin voi antaa asian ratkaisun kannalta hyödyllisiä vastauksia, myös se merkitys, että jäsenvaltioilla ja muilla osapuolilla on niiden perusteella mahdollisuus esittää huomautuksensa EY:n tuomioistuimen perussäännön 20 artiklan mukaisesti.

Näin ollen kansallisen tuomioistuimen esittämän ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen edellytykset puuttuvat selvästi, jos siinä ei kuvata riitaan liittyviä tosiasioita tai sen perustana olevia tosiseikkoja koskevia olettamuksia, kansallisia oikeussääntöjä eikä niitä tarkkoja syitä, joiden perusteella kansallinen tuomioistuin on päätynyt siihen, että asiassa on tulkittava yhteisön oikeutta ja että ennakkoratkaisukysymysten esittäminen yhteisöjen tuomioistuimelle on tarpeen.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (ensimmäinen jaosto) 7 päivänä toukokuuta 1998. - Irlanti vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Tutkittavaksi ottaminen - Kanteen nostamiselle asetettu määräaika - Ennalta-arvaamattomat seikat - Ylivoimainen este. - Asia C-239/97.



Oikeustapauskokoelma 1998 sivu I-02655



Tiivistelmä



Avainsanat

Oikeudenkäyntimenettely - Kanteen nostamisen määräajat - Määräajan ylittyminen - Ennalta-arvaamattomat seikat tai ylivoimainen este

(EY:n tuomioistuimen perussäännön 42 artiklan toinen kohta)

Tiivistelmä

Menettelyllisiä määräaikoja koskevien yhteisön säännösten soveltamisesta voidaan EY:n tuomioistuimen perussäännön 42 artiklan toisen kohdan mukaisesti poiketa ennalta-arvaamattomien seikkojen tai ylivoimaisen esteen vuoksi ainoastaan täysin poikkeuksellisissa olosuhteissa, koska näiden säännösten ankara soveltaminen vastaa oikeusvarmuuden vaatimuksia sekä tarvetta välttää oikeudenhoidossa kaikkea syrjintää ja mielivaltaista kohtelua.

Jos postipalvelujen poikkeuksellinen toimintahäiriö aiheuttaa sen, että kumoamiskanne myöhästyy, minkään edellä tarkoitetuista olosuhteista ei kuitenkaan voida katsoa olevan kyseessä silloin, kun kantaja on lähettänyt kannekirjelmän pikapostina vasta päivää ennen asetetun määräajan päättymistä ja kun sillä on käytössään pitkien etäisyyksien vuoksi myönnetty kymmenen päivän määräaika, joka on laskettu postin kulun tavanomaisen keston perusteella ja ottaen huomioon postipalveluihin liittyvät mahdolliset ongelmat.
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTIN MÄÄRÄYS

16 päivänä helmikuuta 2000 ( *1 )

Yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97,

jotka Tribunal Superior de Justicia del País Vasco on saattanut EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäviksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevissa asioissa

Administración del Estado

vastaan

Juntas Generales de Guipúzcoa, Diputación Foral de Guipúzcoa, Väliintulija: Gobierno Vasco, (C-400/97) Juntas Generales d'Alava, Diputación Forai d'Alava, Väliintulija: Gobierno Vasco, (C-401/97) Juntas Generales de Vizcaya, Väliintulijat: Gobierno Vasco, Diputación Forai de Vizcaya, (C-402/97)

ennakkoratkaisun EY:n perustamissopimuksen 52 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 43 artikla) ja 92 artiklan 1 kohdan (josta on muutettuna tullut EY 87 artiklan 1 kohta) tulkinnasta,

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI

on julkisasiamies A. Saggiota kuultuaan antanut seuraavan

määräyksen

Tribunal Superior de Justicia del País Vasco on pyytänyt 30.7.1997 tekemillään välipäätöksillä, jotka ovat saapuneet yhteisöjen tuomioistuimeen 1.12.1997, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua EY:n perustamissopimuksen 52 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 43 artikla) ja 92 artiklan 1 kohdan (josta on muutettuna tullut EY 87 artiklan 1 kohta) tulkinnasta.

Tribunal Superior de Justicia del País Vasco on 8.2.2000 päivätyillä kirjeillään, jotka ovat saapuneet yhteisöjen tuomioistuimeen 14.2.2000, ilmoittanut yhteisöjen tuomioistuimelle peruuttavansa 30.7.1997 tekemänsä ennakkoratkaisupyynnöt, koska pääasian kantaja oli luopunut kanteestaan.

Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Espanjan hallitukselle ja komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.

Näillä perusteilla YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI on määrännyt seuraavaa:

Yhdistetyt asiat C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 poistetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen rekisteristä.

Annettiin Luxemburgissa 16 päivänä helmikuuta 2000. R. Grass kirjaaja G. C. Rodríguez Iglesias presidentti

( *1 ) Oikeudenkäyntikieli: espanja.
Yhteisöjen tuomioistuimen presidentin määräys 30 päivänä huhtikuuta 1997. - Moccia Irme SpA vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Oikeussuojaintressi - Valtion tuki. - Asia C-89/97 P(R).



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu I-02327



Tiivistelmä



Avainsanat

1 Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Hylkääminen - Tosiseikkojen oikeudellinen arviointi - Oikeudellinen arviointi kantajan intressistä saada päätöksen täytäntöönpanoa lykätyksi - Tutkittavaksi ottaminen

(EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäinen kohta)

2 Välitoimet - Täytäntöönpanon lykkääminen - Välitoimien myöntämisen edellytykset - Vakava ja korjaamaton vahinko - Kantajan intressi saada haettu täytäntöönpanon lykkääminen toteutettua - Kielteinen hallintopäätös

(EHTY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 2 kohta)

Tiivistelmä

3 Vaikka EHTY:n perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla muutosta voidaan hakea ainoastaan oikeuskysymyksiä koskevilta osin eikä tosiseikkoja voida arvioida, tämä ei kuitenkaan estä sitä, että valituksen tueksi esitetään valitusperusteita, jotka koskevat näiden tosiseikkojen oikeudellista arviointia ja joilla pyritään osoittamaan, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tehnyt oikeudellisen virheen.

Jos välitoimia koskevassa valituksessa väitetään, että valittajan intressiä saada riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanoa lykätyksi ei ole tarkasteltu riittävästi, valituksessa ei ainoastaan riitauteta välitoimista päättäneen tuomarin toteamuksia, vaan on katsottava, että sillä pyritään osoittamaan, että riidanalaisessa määräyksessä on oikeudellinen virhe, koska näitä seikkoja on arvioitu oikeudellisesti virheellisellä tavalla.

4 Välitoimista päättävä tuomari voi suostua täytäntöönpanon lykkäämiseen ja välitoimiin ainoastaan, jos voidaan näyttää toteen, että välitoimet ovat kiireellisiä siten, että niistä on tarpeen päättää valittajan intresseille aiheutuvan vakavan ja korjaamattoman vahingon välttämiseksi ja niiden vaikutukset alkavat jo ennen pääasiassa annettavaa ratkaisua. Tästä seuraa, että valittajan vaatimat välitoimet, joilla ei voida estää vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa, eivät ole tässä mielessä tarpeellisia. Koska valittajalla ei ole intressiä saada haettuja välitoimia toteutettua, nämä toimet eivät täytä kiireellisyyden vaatimusta.

Periaatteessa täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan vaatimuksen ei ole katsottava kohdistuvan kielteistä hallintopäätöstä vastaan, koska lykkäävä päätös ei muuta valittajan tilannetta.
Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Tosiseikkojen virheellinen arviointi - Tutkimatta jättäminen - Yhteisöjen tuomioistuimella ei ole toimivaltaa valvoa todistustosiseikkojen arviointia, paitsi jos näyttöä on vääristetty

(EY:n perustamissopimuksen 168 a artikla; EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artikla)

Tiivistelmä

EY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan ja EY:n tuomioistuimen perussäännön 51 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti valitus voi perustua ainoastaan perusteisiin, jotka koskevat sitä, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on soveltanut oikeussääntöjä väärin, eikä siis tosiseikkojen arviointiin.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tämän vuoksi yksin toimivaltainen toteamaan tosiseikat, paitsi jos sen toteamusten aineellinen virheellisyys johtuisi sille esitetystä asiakirjanäytöstä, ja toisaalta arvioimaan näitä tosiseikkoja. Lisäksi ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiana on arvioida sitä, mikä merkitys on annettava sille esitetylle näytölle, jos todisteet on asianmukaisesti esitetty ja jos yleisiä oikeusperiaatteita, todistustaakkaa ja todistamista koskevia sääntöjä on asianmukaisesti noudatettu. Tämä arviointi ei siis ole sellainen oikeudellinen seikka, joka voitaisiin saattaa yhteisöjen tuomioistuimen tutkittavaksi, paitsi jos tätä näyttöä on vääristetty.
Yhteisöjen tuomioistuimen määräys (ensimmäinen jaosto) 6 päivänä maaliskuuta 1997. - Roberto Galtieri vastaan Euroopan parlamentti. - Selvästi perusteeton valitus. - Asia C-150/96 P.



Oikeustapauskokoelma 1997 sivu I-01229



Tiivistelmä



Avainsanat

Muutoksenhaku - Valitusperusteet - Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on soveltanut väärin henkilöstösääntöjen 85 artiklaa - Valittajan ilmeisen puolueellinen ja virheellinen tulkinta tuomiosta - Selvästi perusteeton valitus - Hylkääminen

(Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 119 artikla; henkilöstösääntöjen 85 artikla)

Tiivistelmä

Valitus, joka perustuu henkilöstösääntöjen 85 artiklan virheelliseen soveltamiseen, on katsottava selvästi perusteettomaksi ja hylättävä, koska verrattaessa valituksenalaista tuomiota siihen, miten valittaja on esittänyt sen sisällön, käy ilmi, että valittaja on tulkinnut tuomiota ilmeisen puolueellisesti ja virheellisesti.