67.

Kaiken edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Spetsializiran nakazatelen sadin kolmanteen ja neljänteen ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti: Luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 6 artiklan a alakohtaa, luettuna yhdessä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jossa säädetään, että jos henkilö, jonka osalta on aloitettu esitutkinta virallisen syytteen alaisesta tahallisesta rikoksesta, ei suostu osallistumaan muun muassa biometristen ja geneettisten henkilötietojensa merkitsemiseen poliisin rekisteriin, rikosasiassa toimivaltaisen tuomioistuimen, jolta haetaan lupaa tietojen merkitsemiseen poliisin rekisteriin pakkotäytäntöönpanotoimenpiteenä, valvontavalta rajoittuu sen toteamiseen, että on olemassa esitutkinnan aloittamista koskeva päätös ja että henkilö on vastustanut tietojensa merkitsemistä kyseiseen rekisteriin, eikä kyseinen tuomioistuin voi arvioida, onko päätös esitutkinnan aloittamisesta kyseisen henkilön osalta perustunut riittäviin todisteisiin, kun kysymys siitä, onko todisteita ollut riittävästi, jotta esitutkinta on voitu aloittaa, voidaan tuoda tehokkaasti esiin tuomioistuimessa – mahdollisesti rikosoikeudellisen menettelyn myöhemmässä vaiheessa. Direktiivin 2016/680 10 artiklaa, luettuna yhdessä kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan ja 8 artiklan kanssa ja tulkittuna perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan ja 52 artiklan 1 kohdan valossa, on tulkittava siten, että koska valokuvien, sormenjälkien ja DNA-profiilin määrittämiseksi otettavan näytteen kaltaisten biometristen ja geneettisten tietojen keräämisellä ja käsittelyllä puututaan vakavasti henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen, tällaisten tietojen kerääminen ja käsittely on sallittua vain, jos se on täysin välttämätöntä sellaisten vakavaan rikollisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka on selvästi yksilöitävä kansallisessa lainsäädännössä. Käsiteltävien henkilötietojen laadun ja määrän on rajoituttava vain täysin asianmukaiseen ja niiden on tiukasti vastattava tavoiteltua tavoitetta ja käsittelyn tarkoitusta. Tältä osin kansallisella lainsäädännöllä on pyrittävä johonkin direktiivin 2016/680 mukaisista tarkoituksista. Siinä on myös mainittava sellaiset konkreettiset tavoitteet, jotka voivat edistää mainittuun tarkoitukseen pääsyä. Lainsäädännössä on myös mainittava konkreettisesti perustelut sille, miksi näiden tietojen ja erityisesti geneettisten tietojen käsittely on siitä huolimatta, että tietojen käsittely merkitsee vakavaa puuttumista perusoikeuksiin, täysin välttämätöntä tässä yhteydessä. Lisäksi kansallisessa lainsäädännössä on määriteltävä selkeästi edellytykset, jotka koskevat tietojen käsittelyn kaikkia osatekijöitä, alkaen edellytyksistä tietojen keräämiselle aina edellytyksiin tietoihin tutustumiselle ja tietojen poistamiselle, ja tässä yhteydessä on määriteltävä täsmällisesti myös tietojen keräämisen ja käsittelyn henkilöllinen soveltamisala, jonka on tietenkin oltava tarkasti rajattu. Kaikkien näiden edellytysten on rajoituttava siihen, mikä on täysin välttämätöntä. Näin määritellyn järjestelmän olisi lisäksi suojattava yksilöitä tehokkaasti väärinkäytösriskeiltä, joita liittyy erityisesti geneettisten tietojen käsittelyyn. Ennakkoratkaisua pyytävän tuomioistuimen tehtävänä on varmistaa, että kaikkia näitä vaatimuksia noudatetaan tarkasti.