Avainsanat

Tiivistelmä



Avainsanat

1. Kumoamiskanne – Unionin tuomioistuinten toimivalta – Unionin tuomioistuimet eivät ole toimivaltaisia antamaan unionin toimielimille määräyksiä

(SEUT 263 ja SEUT 266 artikla)

2. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperiminen – Ilmoittamatta jätetyt tukitoimenpiteet – Komission passiivisuus suhteellisen pitkänä ajanjaksona – Oikeusvarmuus – Suoja – Edellytykset ja rajoitukset – Poikkeukselliset olosuhteet

(HT 4 artiklan c alakohta)

3. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperiminen – Ilmoittamatta jätetyt tukitoimenpiteet – Komission passiivisuus suhteellisen pitkänä ajanjaksona – Oikeusvarmuuden periaatetta ei ole loukattu – Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi

4. EHTY – Perustamissopimuksen soveltamisala – Valtiontukia koskevat säännöt – EY:n perustamissopimuksen määräysten soveltaminen vasta toissijaisesti

(EY 305 artiklan 1 kohta)

5. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Käsite – Arviointi vain EHTY:n perustamissopimuksen merkityksellisten määräysten nojalla – Komission aikaisemman päätöskäytännön huomioon ottamatta jättäminen

(HT 4 artiklan c alakohta)

6. EHTY – Perustamissopimuksen soveltamisala – Valtiontukia koskevat säännöt – Soveltaminen terästeollisuusyrityksen kaikkeen toimintaan – Edellytykset – Todellinen vaara tukien väärinkäytöstä EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan tuotannon hyväksi – Käsite

(HT 4 artiklan c alakohta, HT 80 ja HT 81 artikla)

7. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Käsite – Toimet, joilla on ympäristönsuojelullinen tavoite, kuuluvat terästeollisuuden tuen käsitteen alaan

(HT 4 artiklan c alakohta)

8. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Ajallinen soveltamisala – Perussäännön taannehtivuus – Edellytykset – Kielto soveltaa terästukisäännnöstöjen sääntöjä taannehtivasti

(HT 2–HT 4 artikla; yleispäätös N:o 2496/96)

9. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet – Perustelut – Perusteluvelvollisuuden laajuus – Valtiontukia koskeva komission päätös

(HT 4 artiklan c alakohta ja HT 15 artikla; EY 253 artikla)

10. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperiminen – Tilanteen saattaminen ennalleen – Veronlykkäyksen muodossa myönnetty tuki – Tuensaajan maksamatta jättämien kaikkien korkojen maksaminen – Viitekorkokannan määrittäminen – Komission harkintavalta – Tuomioistuinvalvonta – Rajat

(HT 4 artiklan c alakohta)

11. EHTY – Terästeollisuuden tuki – Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperiminen – Kansallisen oikeuden soveltaminen – Se, että kansalliset viranomaiset vähentävät takaisinperittävästä määrästä tiettyjä määriä – Rajat

(HT 4 artiklan c alakohta)

Tiivistelmä

1. Ks. tuomion teksti.

(ks. 19 kohta)

2. Vaikka yhteisön lainsäätäjä ei ole määrittänyt vanhentumisaikaa, oikeusvarmuutta koskevasta perustavanlaatuisesta vaatimuksesta johtuu, ettei komissio voi loputtomiin viivyttää toimivaltansa käyttöä.

Jäsenvaltioiden toteuttama valtiontuista ilmoittaminen on kuitenkin niiden valvontaa koskevan yhteisön mekanismin olennainen osa ja tästä syystä näitä tukia saavat yritykset eivät voi vedota perusteltuun luottamukseen, jos tukia ei ole ilmoitettu.

Tämän osalta EHTY:n perustamissopimuksessa määrätty valtiontukia koskeva järjestelmä eroaa EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvasta järjestelmästä sillä tavoin, että ensiksi mainittu on erityisen ankara.

Tästä seuraa, että kun tuki on EHTY:n perustamissopimuksen alalla myönnetty siitä ilmoittamatta, komission viivästys valvontavaltansa käyttämisessä ja kyseisen tuen takaisinperimisestä määräämisessä johtaa kyseisen takaisinperintää koskevan päätöksen lainvastaisuuteen ainoastaan poikkeustapauksissa, joissa on kyse komission selkeästä laiminlyönnistä ja sillä olevan huolellisuusvelvoitteen ilmeisen selvästä noudattamatta jättämisestä.

(ks. 23–26 kohta)

3. Ks. tuomion teksti.

(ks. 27–67 kohta)

4. Ks. tuomion teksti.

(ks. 51 ja 52 kohta)

5. Ks. tuomion teksti.

(ks. 66 kohta)

6. HT 80 ja HT 81 artiklan mukaan EHTY:n perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan vain hiilen ja teräksen tuotantoa harjoittaviin yrityksiin. Tässä yhteydessä ilmaisut ”hiili” ja ”teräs” koskevat ainoastaan EHTY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltuja tuotteita. Tästä seuraa, että HT 4 artiklan c alakohdassa ilmaistu kielto koskee yritystä vain siltä osin kuin tämä harjoittaa tällaista tuotantoa.

Se, että yritys harjoittaa teräksen tuotantoa, ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikkea sen toimintaa olisi pidettävä EHTY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvana toimintana. Tältä osin kysymyksen ollessa yrityksistä, jotka valmistavat sekä EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia että EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, voi olla perusteltua soveltaa EHTY:n perustamissopimusta tukiin, jotka on tarkoitettu sen soveltamisalaan kuulumattoman tuotantoalan avustamiseen, jos on olemassa todellinen vaara mainittujen tukien väärinkäytöstä tähän soveltamisalaan kuuluvan tuotannon hyväksi. Kun nimittäin otetaan huomioon terästeollisuusalan erityispiirteet ja toisaalta HT 4 artiklan c alakohdassa ilmaistu jyrkkä ja ehdoton valtion tukien kielto, olisi EHTY:n perustamissopimuksella toteutetun järjestelmän tarkoituksen vastaista soveltaa EY:n perustamissopimuksen vähemmän jyrkkiä määräyksiä sellaisten tukien tutkimiseen, jotka voivat mahdollisesti tulla jonkin yrityksen EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotantoalojen hyväksi.

Edellytys, jonka mukaan on oltava olemassa todellinen vaara tukien väärinkäytöstä, täyttyy erityisesti, jos kantajan toimintojen järjestely ei anna riittäviä takeita siitä, ettei riidanalaisia investointitukia käytetä EHTY:n perustamissopimuksen alaan kuuluvaan kantajan tuotantotoimintaan ja ettei tämä näin ollen vaikuta kilpailuun kyseisen perustamissopimuksen alaan kuuluvilla markkinoilla. Väärinkäytön vaara on siten näytettävä toteen vakuuttavan näytön avulla, jonka perusteella voidaan kohtuudella olettaa, että tukia voidaan asian olosuhteet huomioon ottaen käyttää väärin kyseisen terästeollisuusyrityksen EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen hyväksi.

(ks. 75, 77, 78 ja 80 kohta)

7. Vaikka ympäristönsuojelu on yksi unionin keskeisistä tavoitteista, tarpeella ottaa tämä tavoite huomioon ei voida perustella valikoivien toimenpiteiden sulkemista HT 4 artiklan c alakohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Määritettäessä, luokitellaanko jokin kansallinen toimenpide valtiontueksi, merkitystä ei ole sen tarkoituksella vaan sen vaikutuksilla. Valtion toimenpiteitä ei voida jättää katsomatta ”tueksi” yksinomaan näiden toimenpiteiden ympäristönsuojelua koskevan tavoitteen perusteella.

(ks. 98 ja 99 kohta)

8. Toisin kuin EY:n perustamissopimuksen valtiontukia koskevat määräykset, joissa komissiolle annetaan pysyvästi oikeus päättää tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, tämä oikeus annetaan terästukisäännöstöissä komissiolle vain määrätyksi ajanjaksoksi. Jos tukea ei ole ilmoitettu komissiolle tukisäännöstössä tuen ilmoittamiselle asetetun määräajan kuluessa, komissio ei näin ollen voi enää ottaa kantaa kyseisen tuen soveltuvuuteen yhteismarkkinoille tämän säännöstön perusteella. Tästä syystä sen jälkeen kun säännöstön soveltamisaika on päättynyt, komissiolla ei säädettyjen poikkeusten nojalla ole enää oikeutta antaa lupaa sellaiselle terästeollisuuden tuelle, jota ei ole ilmoitettu säännöstön mukaisesti.

Lisäksi oikeusvarmuuden periaatteesta seuraa, että terästeollisuuden tukisäännöstöjen yhteydessä tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille voidaan arvioida vain tuen tosiasiallisen maksamisen ajankohtana voimassa olleiden sääntöjen perusteella. Tässä yhteydessä yhteisön aineellisen oikeuden sääntöjä on tulkittava siten, että ne koskevat niiden voimaantuloa edeltäneitä tilanteita ainoastaan siinä tapauksessa, että niiden sanamuodosta, tarkoituksesta tai systematiikasta käy selvästi ilmi, että niille on annettava tällainen vaikutus.

Erityisesti terästeollisuuden kuudennen tukisäännöstön osalta on huomattava, ettei yhdessäkään sen määräyksessä todeta, että sitä voitaisiin soveltaa taannehtivasti. Lisäksi peräkkäisten terästukisäännöstöjen tarkoituksesta ja systematiikasta ilmenee, että kussakin niistä vahvistetaan säännöt terästeollisuuden mukauttamiseksi HT 2, HT 3 ja HT 4 artiklan tavoitteisiin tiettynä ajanjaksona ilmenevien tarpeiden perusteella. Näin ollen tiettynä ajanjaksona vallinneen tilanteen perusteella vahvistettujen sääntöjen soveltaminen edeltävän ajanjakson kuluessa maksettuihin tukiin ei ole tämän kaltaisen säännöstön systematiikan ja tarkoitusten mukaista.

(ks. 103–105 ja 109 kohta)

9. Ks. tuomion teksti.

(ks. 112–115 kohta)

10. Sääntöjenvastaisesti myönnetyn valtiontuen takaisinperimisellä pyritään tuen myöntämistä edeltävän tilanteen palauttamiseen eikä sitä pääsääntöisesti voida katsoa HT 4 artiklan c alakohdan tavoitteisiin nähden suhteettomaksi toimenpiteeksi. Takaisinperimisen on kuitenkin rajoituttava ainoastaan niihin taloudellisiin etuihin, jotka tuensaaja on todella saanut siitä, että tuki on annettu sen käyttöön, ja oltava oikeassa suhteessa näihin etuihin. Siten tapauksessa, että tuki on myönnetty usealle vuodelle jakautuvan veronmaksun lykkäämisen ja siten korottoman käteisvarojen ennakon tai nollakorkoisen lainan muodossa, aikaisemman tilanteen palauttamiseksi kaikki korot, jotka tuensaajan olisi pitänyt maksaa tavanomaiseen markkinahintaan, on määrättävä maksettaviksi.

Komissiolla on, voidakseen määrätä aikaisemman tilanteen palautettavaksi, oikeus määritellä sellainen korkokanta, jonka avulla aikaisempi tilanne voidaan palauttaa. Näin ollen unionin tuomioistuinten tehtävänä ei ole tällaisen oikeuden käyttöä koskevan laillisuusvalvonnan yhteydessä korvata omalla asiaa koskevalla arvioinnillaan komission arviointia, vaan tutkia, rasittaako tätä arviointia ilmeinen arviointivirhe tai onko harkintavaltaa käytetty väärin.

Sovellettavien korkokantojen määrittämisessä viitekorkojen oletetaan vastaavan kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevien korkokantojen keskitasoa. Viitekorot ovat siten pätevä osoitus teollisuusinvestointeihin tarkoitettujen lainojen markkinakoroista. Tässä yhteydessä komissio voi oikeusvarmuutta ja yhdenvertaista kohtelua koskevien syiden takia katsoa pääsääntöisesti, että on perusteltua soveltaa tiettynä aikana voimassa olevaa viitekorkoa kaikkiin kyseisenä aikana myönnettyihin lainoihin. Lisäksi komissio voi oikeutetusti ottaa viitekoroksi aluetukiohjelmien arvioimista varten vahvistetut korot, sellaisina kuin ne julkaistaan säännöllisin väliajoin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, koska näitä edullisia korkokantoja, joita sovelletaan taloudellisesti terveisiin yrityksiin, olisi käytetty siinä tapauksessa, että riidanalainen ohjelma olisi ilmoitettu, sen selvittämiseen, onko kyse tuesta.

(ks. 137–143 kohta)

11. Ks. tuomion teksti.

(ks. 165–167 kohta)