ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2.3.3

Maakaasulla toimivissa ottomoottoreissa 5.2.3.3.1 Itsesäätyvässä moottorissa Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksessa polttoaineena on käytettävä jotakin liitteessä 7 määritellyistä viitepolttoaineista. 5.2.3.3.2 Jos moottori ei ole itsesäätyvä Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). Kiistatapauksissa käytetään viitepolttoainetta GR, joka on määritelty liitteessä 7, eli polttoainetta, jolla on korkein Wobben indeksi, tai 5.2.3.3.3 Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi tietyillä polttoaineilla Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vähintään 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä liitteessä 7 tarkoitettua viitepolttoainetta GR, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai viitepolttoainetta G23, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla, eli polttoainetta, jonka Wobben indeksi on korkein kyseisessä ryhmässä, tai (3) 5.2.3.3.4 Jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi vain yhdellä erityisellä polttoaineseoksella: Polttoaineena on käytettävä moottorille määriteltyä polttoainetta. 5.2.3.3.5 Käytetty polttoaine määritellään testausselosteessa.
—

Siksi on erityisen tärkeää varmistaa nuorten sosiaalinen osallisuus ja yhdenvertaiset mahdollisuudet, jotta he voivat osallistua aktiivisesti ja tasaveroisina talous-, yhteiskunta-, demokraattiseen ja kulttuurielämään, kiinnittäen erityistä huomiota nuoriin, joilla on vähemmän mahdollisuuksia.
3.3.3

Kukin vaadittu nukke on asetettava istuimelle seuraavan menettelyn mukaisesti: 3.3.3.1 Nukke on sijoitettava istuimelle mahdollisimman lähelle haluttua asentoa. 3.3.3.2 Nuken ylävartalon etupuolta vasten on asetettava mahdollisimman alas litteä, kova pinta, jonka ala on 76 mm × 76 mm. 3.3.3.3 Litteää pintaa on painettava vaakasuorassa nuken ylävartaloa vasten voimakkuudeltaan 25–35 daN olevalla kuormituksella. 3.3.3.3.1 Ylävartalo on vedettävä hartioista eteenpäin pystyasentoon ja laskettava sitten takaisin istuimen selkänojaa vasten. Tämä toiminto on suoritettava kahdesti. 3.3.3.3.2 Ylävartaloa liikuttamatta pää on asetettava sellaiseen asentoon, että pään sisällä olevia mittauslaitteita kannattava alusta on vaakasuorassa ja että pään keskisagittaalitaso ja ajoneuvon keskitaso ovat keskenään yhdensuuntaiset. 3.3.3.4 Litteä pinta on varovasti poistettava. 3.3.3.5 Nukkea on siirrettävä eteenpäin istuimella ja edellä esitetty asettamismenettely toistettava. 3.3.3.6 Alaraajojen asentoa on tarvittaessa korjattava. 3.3.3.7 Asennetut mittauslaitteet eivät saa millään tavalla vaikuttaa nuken liikkeeseen törmäyksen aikana. 3.3.3.8 Mittauslaitejärjestelmän lämpötila on vakautettava ennen testiä, ja se on pidettävä mahdollisimman pitkälle 19:n ja 26 °C:n välillä.
1.1

Jos moottoriajoneuvon nestekaasukäyttöistä lämmitysjärjestelmää voidaan käyttää myös ajoneuvon liikkuessa, nestekaasukäyttöisen lämmittimen ja sen syöttöjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset: 1.1.1 Nestekaasukäyttöisen polttolämmittimen on täytettävä yhdenmukaistetun standardin EN 624:2000 (Erityiset nestekaasulaitteet. Suljetun järjestelmän mukaiset sisälämmittimet ajoneuvoihin ja veneisiin) vaatimukset. 1.1.2 Kun kyse on kiinteästi asennetusta nestekaasusäiliöstä, kaikkien nestemäisen kaasun kanssa kosketuksissa olevien järjestelmän osien (kaikki osat täyttöyksiköstä höyrystimeen/paineensäätimeen) ja laitteiston nestefaasiosan on täytettävä säännön nro 67 osissa I ja II sekä sääntöjen nro 10, 13 ja 15–17 liitteessä 3 asetetut tekniset vaatimukset. 1.1.3 Ajoneuvon nestekaasukäyttöisen lämmitysjärjestelmän kaasufaasiosan on täytettävä yhdenmukaistetun standardin EN 1949:2002 (Nestekaasulaitteistojen asentaminen matkailu- ja muihin ajoneuvoihin) vaatimukset. (1) 1.1.4 Nestekaasunsyöttöjärjestelmän on oltava sellainen, että nestekaasua syötetään polttolämmittimeen asianmukaisella paineella ja asianmukaisessa olomuodossa. Nestekaasua voidaan johtaa kiinteästi asennetusta säiliöstä joko kaasumaisena tai nestemäisenä. 1.1.5 Kiinteästi asennetun nestekaasusäiliön ulostulossa, josta nestemäistä nestekaasua johdetaan lämmittimeen, on oltava ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili säännön nro 67 kohdan 17.6.1.1 mukaisesti. Ylivirtausventtiilillä varustetun kaukosäädettävän huoltoventtiilin on sulkeuduttava automaattisesti viiden sekunnin kuluessa ajoneuvon moottorin sammumisesta riippumatta siitä, missä asennossa virtakytkin on. Jos nestekaasunsyöttöjärjestelmän käyttökytkin asetetaan näiden viiden sekunnin kuluessa aktiivitilaan, lämmitysjärjestelmä saa pysyä toiminnassa. Lämmitys voidaan joka tapauksessa käynnistää uudelleen. 1.1.6 Jos nestekaasua johdetaan kiinteästi asennetusta säiliöstä tai erillisistä irrallisista kaasupulloista kaasumaisena, on huolehdittava seuraavista seikoista: 1.1.6.1 Paineensäätimeen tai polttolämmittimeen ei pääse nestemäistä nestekaasua. Tällöin voidaan käyttää erottelulaitetta. 1.1.6.2 Liitoksen tahattoman irtoamisen yhteydessä ei saa tapahtua hallitsematonta vuotoa. Nestekaasun vuotaminen on estettävä asentamalla asianmukainen laite välittömästi säiliöön asennetun säätimen jälkeen tai tällaiseen säätimeen tai, jos säädin on asennettu etäälle säiliöstä, asentamalla laite välittömästi säiliöstä tulevan letkun tai putken eteen ja asentamalla toinen laite säätimeen tai säätimen jälkeen. 1.1.7 Jos nestekaasua johdetaan nestemäisenä, höyrystintä ja paineensäädintä on asianmukaisesti lämmitettävä sopivalla lämmönlähteellä. 1.1.8 Kun kyse on nestekaasua voimanlähteenään käyttävästä ajoneuvosta, nestekaasupolttolämmitin voidaan liittää samaan kiinteästi asennettuun nestekaasusäiliöön, josta nestekaasua syötetään moottoriin, kunhan käyttövoimajärjestelmää koskevat turvallisuusvaatimukset täyttyvät. Jos lämmitystä varten käytetään erillistä nestekaasusäiliötä, se on varustettava omalla täyttöyksiköllään.
5.5

Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaavaan pysäköintivalaisimeen on kiinnitettävä kohdassa 4.2 määriteltyyn paikkaan ja kohdassa 4.1 määriteltyjen merkintöjen lisäksi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu 5.5.1 ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2); 5.5.2 tämän säännön numerosta, jota seuraa kirjain R, väliviivasta ja hyväksyntänumerosta; 5.5.3 Jos valaisin säteilee ruskeankeltaista valoa auton etu- ja takaosan suuntaan, on valaisin merkittävä sen suunnan osoittavalla nuolella siten, että nuoli osoittaa ajoneuvon etuosan suuntaan. 5.5.4 Kun valaisin- tai merkkivalolaitetyypille, joka käsittää pysäköintivalaisimen ja muita valaisimia, annetaan yksi hyväksyntänumero kohdan 5.3 mukaisesti, voidaan laitteeseen kiinnittää yksi hyväksyntämerkki, joka sisältää niiden sääntöjen mukaiset lisätunnukset, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty. 5.5.5 Laitteissa, joissa valon jakautumista on rajoitettu tämän säännön liitteessä 4 olevan kohdan 2.3 mukaisesti, on oltava vaakasuoralta janalta lähtevä, alaspäin osoittava pystysuora nuoli.
5.9.1

Luvattoman käytön estävät laitteet on voitava kytkeä toimintaan vain, kun moottorin toiminnot on ensin pysäytetty ja sen jälkeen on suoritettu jokin toimenpide, joka ei ole välitöntä jatkoa moottorin pysäyttämiselle, tai kun moottorin toiminnot on ensin pysäytetty ja ajoneuvo on pysähtynyt ja seisontajarru on käytössä tai ajoneuvon nopeus on korkeintaan 4 km/h.
5.2

Nopeusmittarilaitteiston tarkkuus on testattava seuraavan menettelyn mukaisesti: 5.2.1 Renkaiden on oltava normaalisti käytettävää tyyppiä, kuten tämän säännön 2.3 kohdassa on määritelty. Jokainen nopeusmittarityyppi, jota valmistaja aikoo ajoneuvoihin asentaa, on testattava. 5.2.2 Nopeusmittarilaitteistoa käyttävälle akselille kohdistuvan kuorman on vastattava kuormaamattoman ajoneuvon suhteellista painoa. Ajoneuvon paino ja sen jakautuminen eri akseleille on merkittävä hyväksymisilmoitukseen (ks. liite 1, 6 kohta); 5.2.3 Nopeusmittarin sijaintipaikan lämpötilan on oltava 23 ± 5 °C. 5.2.4 Jokaisen testin aikana renkaissa on oltava 2.4 kohdassa määritelty normaali käyttöpaine. 5.2.5 Ajoneuvo on testattava seuraavilla nopeuksilla: Valmistajan ilmoittama ajoneuvon suurin nopeus (Vmax) (km/t) Testinopeus (V1) (km/t) Vmax ≤ 45 80 % nopeudesta Vmax 45 < Vmax ≤ 100 40 km/t ja 80 % nopeudesta Vmax (jos näin laskettu nopeus on ≥ 55 km/t) 100 < Vmax ≤ 150 40 km/t, 80 km/t ja 80 % nopeudesta Vmax (jos näin laskettu nopeus on ≥ 100 km/t) 150 < Vmax 40 km/t, 80 km/t ja 120 km/t 5.2.6 Ajoneuvon todellisen nopeuden mittaamiseen käytettävän laitteen tarkkuuden on oltava ± 0,5 %. 5.2.6.1 Käytettävän testiradan on oltava kuiva ja tasainen, ja siinä on oltava riittävä kitka. 5.2.6.2 Jos testissä käytetään dynamometriä, sen rullan halkaisijan on oltava vähintään 0,4 m.
6.1.1

Lisäkoristeiden, jotka ulkonevat yli 10 mm ympäröivästä pinnasta, on painuttava sisään, irrottava tai taivuttava, kun niiden ulkonevimpaan kohtaan kohdistuu 10 daN suuruinen voima mistä suunnasta tahansa tasossa, joka on likimain niiden asennuspinnan suuntainen. Jäähdyttimen säleikköjen koristeisiin ei sovelleta näitä säännöksiä vaan ainoastaan 5 kohdan yleisiä vaatimuksia. 10 daN voima on kehitettävä läpimitaltaan enintään 50 mm tasapäisellä puristusmännällä. Jos tällaista ei ole, on käytettävä vastaavaa menetelmää. Kun koristeet ovat painuneet sisään, irronneet tai taipuneet nurin, jäljelle jääneet ulkonevat osat saavat työntyä esiin enintään 10 mm. Tällaisten ulkonemien on aina täytettävä 5.2 kohdan säännökset. Jos koriste on asennettu jalkakappaleeseen, tämän kappaleen katsotaan kuuluvan koristeeseen, ei tukipintaan.
5.2.1.1

Traktorin on oltava vaakasuoralla alustalla kuvion 2 mukaisesti. Vertailupisteen korkeudella olevaan vaakasuoraan tukeen on oltava kaksi pistemäistä valonlähdettä, esim. 2 × 150 W, 12 V, asennettuna 65 mm päähän toisistaan ja symmetrisesti vertailupisteeseen nähden. Tukea on voitava kääntää keskipisteensä ympäri pystysuoran, vertailupisteen kautta kulkevan akselin ympäri. Näköesteiden mittausta varten tuen on oltava sellaisessa asennossa, että mainitut kaksi valopistettä yhdistävä viiva on kohtisuorassa näköesteen aiheuttavaa osaa ja vertailupistettä yhdistävään viivaan nähden. Traktorissa on oltava asennettuna pahimman näköesteen muodostava rengasvarustus. Näkökentän puoliympyrälle projisoituvat näköesteen aiheuttavien osien täysvarjot (päällekkäiset varjot), jotka syntyvät, kun valonlähteet kytketään päälle samanaikaisesti tai vuorotellen, on mitattava 2.7 kohdan mukaisesti. (Kuvio 3)
6.2.1

Merkinantolaitetta on testattava mieluiten kaiuttomassa ympäristössä. Testejä voidaan suorittaa myös puolikaiuttomassa tai avoimessa tilassa (5). Tässä tapauksessa on toteutettava varotoimia, jotta vältetään heijastumat maasta mittausalueen sisällä (esimerkiksi pystyttämällä absorboivia kaihtimia). On tarkastettava, että pallopoikkeama on 1 dB:n rajoissa vähintään 5 metrin säteellä ja enintään mitattavaan enimmäistaajuuteen asti, erityisesti mittaussuunnassa ja laitteen sekä mikrofonin korkeudella. Ympäristön aiheuttaman melun on oltava vähintään 10 dB alhaisempi kuin mitattavan äänenpaineen tason. Testattava laite ja mikrofoni on asetettava samalle korkeudelle. Tämä korkeus on 1,15–1,25 m. Mikrofonin maksimiherkkyyden akselin on oltava samansuuntainen laitteen äänenvoimakkuuden enimmäistason suunnan kanssa. Mikrofoni on asetettava siten, että sen äänikalvo on 2 ± 0,01 m etäisyydellä tasosta, jolla laitteen äänilähde on. Jos kyseessä ovat laitteet, joissa on useita ulostuloja, etäisyys määritetään suhteessa mikrofonia lähinnä olevan äänilähteen tasoon.
8.3

Etualleajosuoja on asennettava ajoneuvoon siten, että ajoneuvon etumaisimmasta osasta taaksepäin etualleajosuojan etureunaan mitattu vaakasuora välimatka on enintään 400 millimetriä vähennettynä taipumalla, joka on mitattu mistä tahansa sellaisesta kohdasta (liitteessä 1 oleva 9 kohta), johon testivoimia on kohdistettu etualleajosuojan tyyppihyväksynnän aikana tämän säännön osan I määräysten mukaisesti, ja joka on merkitty tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen (ks. kuvat 1 ja 2).
6.2.1

Merkinantolaitetta on testattava mieluiten kaiuttomassa ympäristössä. Testejä voidaan suorittaa myös puolikaiuttomassa tai avoimessa tilassa (5).Tässä tapauksessa on toteutettava varotoimia, jotta vältetään heijastumat maasta mittausalueen sisällä (esimerkiksi pystyttämällä absorboivia kaihtimia). On tarkastettava, että pallopoikkeama on 1 dB:n rajoissa vähintään 5 metrin säteellä ja enintään mitattavaan enimmäistaajuuteen asti, erityisesti mittaussuunnassa ja laitteen sekä mikrofonin korkeudella. Ympäristön aiheuttaman melun on oltava vähintään 10 dB alhaisempi kuin mitattavan äänenpaineen tason. Testattava laite ja mikrofoni on asetettava samalle korkeudelle. Tämä korkeus on 1,15–1,25 m. Mikrofonin maksimiherkkyyden akselin on oltava samansuuntainen laitteen äänenvoimakkuuden enimmäistason suunnan kanssa. Mikrofoni on asetettava siten, että sen äänikalvo on 2 ± 0,01 m etäisyydellä tasosta, jolla laitteen äänilähde on. Jos kyseessä ovat laitteet, joissa on useita ulostuloja, etäisyys määritetään suhteessa mikrofonia lähinnä olevan äänilähteen tasoon.
2.2

Laskelmassa sovellettavan kuorman on täytettävä seuraavat vaatimukset: 2.2.1 aktiivinen kuorma on kohdistettava korirakenteen (ajoneuvon) painopisteen sisältävään poikkitasoon, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskipystytasoon. Aktiivinen kuorma on kohdistettava korirakenteen jäykisteeseen täysin jäykän kuormitustason kautta, joka ulottuu kumpaankin suuntaan jäykisteen ja siihen mahdollisesti liittyvien rakenteiden yli; 2.2.2 simulaation alussa kuormitustason on kosketettava jäykistettä kohdassa, joka on kauimpana pituussuuntaisesta keskipystytasosta. Kuormitustason ja korirakenteen kosketuspisteet on määritettävä tasaisen kuormituksen varmistamiseksi; 2.2.3 aktiivisen kuorman kallistuksen on oltava α ajoneuvon pituussuuntaiseen keskipystytasoon nähden (ks. kuva A.8.2). jossa: Hc = ajoneuvon korin yläreunan jäykisteen korkeus (mm) mitattuna vaakatasosta, jolla ajoneuvo on. Aktiivisen kuorman vaikutussuuntaa ei saa muuttaa laskelman aikana; 2.2.4 aktiivista kuormaa on kasvatettava pieninä lisäyksinä ja koko rakenteen muutos on laskettava jokaisessa kuormitusvaiheessa. Kuormitusvaiheiden lukumäärä on enintään 100, ja vaiheiden on oltava kvasisamanarvoisia; 2.2.5 muodonmuutoksen aikana kuormitustaso voi paralleelin liikkeen lisäksi pyöriä kuormitustason ja painopisteen sisältävän pystytason leikkausakselin ympäri, jotta korirakenteen asymmetristä muodonmuutosta voidaan seurata; 2.2.6 passiivisia (tuki)voimia on kohdistettava jäykkään lattian alapuoliseen rakenteeseen siten, että ne eivät mitenkään vaikuta rakenteen muodonmuutokseen. Kuva A8.2 Kuorman kohdistaminen korirakenteeseen
3.1

Hyväksyttäväksi toimitettavissa ilmarenkaissa on oltava ainakin jommassakummassa kyljessä seuraavat merkinnät: 3.1.1 kauppanimi tai tavaramerkki 3.1.2 tämän säännön kohdan 2.16 mukainen renkaan kokomerkintä 3.1.3 ilmoitus rakenteesta seuraavasti: 3.1.3.1 ristikudosrenkaissa ei tunnusta tai D-kirjain 3.1.3.2 puolivyörenkaissa B-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja lisäksi haluttaessa merkintä BIAS-BELTED 3.1.3.3 vyörenkaissa R-kirjain vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän edessä ja haluttaessa merkintä RADIAL 3.1.4 ilmoitus renkaan nopeusluokasta kohdassa 2.28.2 esitetyn tunnuksen muodossa 3.1.5 kantavuusluku sellaisena kuin se määritellään tämän säännön kohdassa 2.26 3.1.6 merkintä TUBELESS, jos rengas on suunniteltu käytettäväksi ilman sisärengasta 3.1.7 merkintä REINFORCED tai REINF, jos rengas on vahvistettu rengas 3.1.8 valmistuspäivämäärä neljästä numerosta muodostuvana ryhmänä, jonka kaksi ensimmäistä numeroa tarkoittavat viikkoa ja kaksi seuraavaa numeroa valmistusvuotta; tämän merkinnän saa kiinnittää ainoastaan yhdelle kyljelle 3.1.9 merkintä M + S tai M.S. tai M & S, jos kyseessä on talvirengas; vaihtoehtoisesti voidaan käyttää merkintää DP (Dual Purpose) 3.1.10 monikäyttörenkaiden tapauksessa merkintä MST 3.1.11 mopon renkaiden tapauksessa merkintä MOPED (taikka CYCLOMOTEUR tai CICLOMOTORE) 3.1.12 renkaan ja vanteen asennuskokoonpanon osoittava merkintä, jos kokoonpano poikkeaa standardikokoonpanosta, välittömästi tämän säännön kohdassa 2.16.3 tarkoitetun, vanteen halkaisijan osoittavan merkinnän jälkeen. Jos renkaat on tarkoitettu vanteille, joiden halkaisija vastaa koodia 13 (330 mm) tai on sitä suurempi, on käytettävä merkintää M/C. Vaatimusta ei sovelleta tämän säännön liitteessä 5 lueteltuihin rengaskokoihin. 3.1.13 Renkaat, jotka soveltuvat yli 240 km/h nopeuksille, on merkittävä tapauksen mukaan kirjaimella V tai Z (ks. kohta 2.33.3) rakennemerkinnän eteen (ks. kohta 3.1.3). 3.1.14 Renkaissa, jotka soveltuvat yli 240 km/h nopeuksille (tai yli 270 km/h nopeuksille) on oltava suluissa merkintä kantavuusluvusta (ks. kohta 3.1.5), jota sovelletaan nopeudella 210 km/h (tai 240 km/h) ja vastaava viitenopeusluokkatunnus (ks. kohta 3.1.4) seuraavasti: V renkaissa, joiden kokomerkinnän yhteydessä on kirjain V W renkaissa, joiden kokomerkinnän yhteydessä on kirjain Z.
9.1

Kaikki mittaukset – sekä fotometriset että kolorimetriset mittaukset – on tehtävä seuraavasti: 9.1.1 Kun kyseessä on vaihdettavan valonlähteen sisältävä valaisin, jota ei ole varustettu elektronisella valonlähteen säätölaitteella, mittaukset on suoritettava laitteelle määrätyn lamppuluokan mukaisella värittömällä tai värillisellä vakiohehkulampulla, johon syötettävä jännite tuottaa kyseiselle hehkulamppuluokalle asetettuja vaatimuksia vastaavan vakiovalovirran. 9.1.2 Kun kyseessä on valaisin, jonka valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), mittaukset tehdään tapauksen mukaan jännitteellä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. 9.1.3 Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään valaisimen osana olevaa (1) elektronista valonlähteen säätölaitetta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä tai, jos sitä ei ole ilmoitettu, jännitettä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. 9.1.4 Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään elektronista valonlähteen säätölaitetta, joka ei ole osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä.
”1.1.1

Osa I: luokkien(1) M2, M3, N2 ja N3 (2) ajoneuvoihin, joissa on nopeudenrajoitin, ja luokkien M ja N ajoneuvoihin, joissa on säädettävä nopeudenrajoitin, joita ei ole erikseen hyväksytty tämän säännön osan III mukaisesti, tai ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu ja/tai varustettu siten, että niiden tiettyjen osien katsotaan täyttävän nopeudenrajoittimen tai säädettävän nopeudenrajoittimen tehtävät osittain tai kokonaan.”
Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Vuoden 2010 muutokset Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöön nro 105 – Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kyseisten ajoneuvojen erityisten rakenneominaisuuksien osalta

Muutokset sääntöön nro 105, julkaistu EUVL L 230, 31.8.2010, s. 253.

Sisältää seuraavat:

Muutossarja 05 – Voimaantulopäivä: 23. kesäkuuta 2011.

Muutokset säännön varsinaiseen osaan

Muutetaan kohta 4.2 seuraavasti:

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 05, mikä vastaa sääntöä sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05) käy ilmi […]”

Muutetaan kohta 5.1.1.6.3 seuraavasti:

”5.1.1.6.3 Sähköliitännät

Moottoriajoneuvojen ja perävaunujen välisten sähköliitäntöjen suojausluokan on oltava IP54 IEC-standardin 529 mukaisesti, ja ne on suunniteltava siten, että estetään tahaton irtikytkentä. Liitäntöjen on oltava tapauksen mukaan standardin ISO 12098:2004 tai ISO 7638:2003 mukaisia.”
8.1

Kaikki mittaukset, sekä fotometriset että kolorimetriset, on tehtävä seuraavasti: 8.1.1 Kun kyseessä on vaihdettavan valonlähteen sisältävä valaisin, jota ei ole varustettu elektronisella valonlähteen säätölaitteella, mittaukset on suoritettava laitteelle määrätyn lamppuluokan mukaisella värittömällä tai värillisellä vakiohehkulampulla, johon syötettävä jännite tuottaa kyseiselle hehkulamppuluokalle asetettuja vaatimuksia vastaavan vakiovalovirran. 8.1.2 Kun kyseessä on ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehkulamput ja muut) varustettu valaisin, mittaukset tehdään jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. 8.1.3 Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään valaisimen osana (1) olevaa elektronista valonlähteen säätölaitetta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä tai, jos sitä ei ole ilmoitettu, jännitettä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V. 8.1.4 Kun kyseessä on järjestelmä, jossa käytetään elektronista valonlähteen säätölaitetta, joka ei ole osa valaisinta, mittaukset tehdään syöttäen lampun tulonapoihin valmistajan ilmoittamaa jännitettä.
1.5

Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen ja sopimuspuolen tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan hyväksyntä myöntää luokan M3 (alaluokka III tai B) ajoneuvoille, joiden suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa on yli 10 tonnia ja joissa sivuttain suunnatut istuimet on sijoitettu yhteen ryhmään ajoneuvon takaosaan siten, että ne muodostavat enintään 10 istuinta käsittävän yhtenäisen tilan. Tällaiset sivuttain suunnatut istuimet on varustettava vähintään pääntuella sekä kiristimellä varustetulla kaksipisteturvavyöllä, joka on tyyppihyväksytty säännön nro 16 mukaisesti. Lisäksi niiden turvavöiden kiinnityspisteiden on oltava säännössä nro 14 vahvistettujen vaatimuksiin pohjautuvien mitta- ja lujuusvaatimusten mukaisia. On kuitenkin otettava huomioon, että istuin on sivuttain eikä eteenpäin suunnattu, eikä testeistä tai tarkastuksista saa luopua tällä perusteella. Ilmoituslomakkeessa (liite 2) on oltava maininta siitä, että sivuttain suunnatut istuimet on hyväksytty tämän kohdan mukaisesti. Tällaisia hyväksyntiä ei voida enää myöntää 1. marraskuuta 2014 jälkeen tai sivuttain suunnattuja istuimia koskevien yhdenmukaisten testausmääräysten (tämä sääntö) sekä tällaisia istumia turvavöiden kiinnityspisteiden osalta koskevien määräysten (sääntö nro 14) ja turvavöillä varustettuja ajoneuvoja koskevien määräysten (sääntö nro 16) hyväksymisestä lähtien, sen mukaan, mikä päivämääristä on aikaisempi.
4.5

Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.