FI Euroopan unionin virallinen lehti L 330/26

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö N:o 26 — Ajoneuvojen ulkonevien osien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

1. SOVELTAMISALA JA TARKOITUS

1.1. Tätä sääntöä sovelletaan M1-luokan (1) ajoneuvojen ulkoneviin osiin. Sitä ei sovelleta ulkoisiin taustapeileihin eikä hinauslaitteiden palloon.

1.2. Tämän asetuksen tarkoituksena on pienentää vakavan loukkaantumisen riskiä, jos ajoneuvon kori törmäyksen yhteydessä osuu ihmiseen tai hipaisee ihmistä. Tämä koskee sekä liikkumatonta että liikkeessä olevaa ajoneuvoa.

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

2.1. ”Ajoneuvon hyväksynnällä” ajoneuvotyypin hyväksyntää sen ulkonevien osien osalta.

2.2. ”Ajoneuvotyypillä” ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, kuten ulkopintansa muodon tai materiaalien osalta.

2.3. ”Ulkopinnalla” ajoneuvon ulkopuolta, johon sisältyvät moottorin konepelti, tavaratilan luukku, ovet, lokasuojat, katto, valot ja valaisinlaitteet sekä näkyvät vahvistusosat.

2.4. ”Lattialinjalla” seuraavalla tavalla määritettyä linjaa:

Kuormitetun ajoneuvon ympäri kierretään kartiota, jonka puolikulma on 30° ja jonka pystyakselin korkeus on määrittelemätön siten, että se koskettaa jatkuvasti ja niin alhaalta kuin mahdollista korin ulkopintaa. Lattialinja on näiden kosketuspisteiden geometrinen tasoviiva. Lattialinjaa määritettäessä ajoneuvon nostokohtia, pakoputkia ja pyöriä ei oteta huomioon. Pyöräkoteloiden oletetaan olevan täytettyjä niin, että ne muodostavat ympäröivän ulkopinnan kanssa tasaisen jatkeen. Lattialinjaa määritettäessä on otettava huomioon puskuri ajoneuvon molemmissa päissä. Ajoneuvon mallin mukaan lattialinja saa sijoittua puskureiden ääripisteiden tasolle tai puskureiden alla olevien etu- ja takahelmapeltien tasolle. Jos kosketuskohtia on useita, lattialinjan määrää niistä alin.

2.5. ”Kaarevuussäteellä” sitä ympyrän kaaren sädettä, joka on lähinnä tarkasteltavan osan pyöreää muotoa.

2.6. ”Kuormitetulla ajoneuvolla” suurimmalla sallitulla teknisellä massalla kuormitettua ajoneuvoa. Hydropneumaattisella, hydraulisella tai pneumaattiselle jousituksella varustetut ajoneuvot tai ajoneuvot, joissa on automaattinen kuorman mukaan toimiva tasonsäätölaitteisto, testataan ajoneuvon valmistajan määrittelemistä ajoneuvon tavanomaisista käyttöolosuhteista epäedullisimmassa.

Ajoneuvon ”äärimmäisellä ulkoreunalla” ajoneuvojen sivujen suhteen tasoa, joka koskettaa ajoneuvon pitkittäistason keskilinjan suuntaisesti ajoneuvon sivujen ulkoreunaa, ja ajoneuvon etu- ja takapään suhteen kohtisuoraa poikittaistasoa, joka koskettaa ajoneuvon etu- ja takaosan ulkoreunoja, ottamatta huomioon seuraavia ulkonevia osia:

2.7.1. renkaiden ulkonemaa lähellä niiden kosketuspistettä maanpinnan kanssa ja rengaspaineliitäntöjen ulkonemaa

2.7.2. pyöriin asennettujen liukuestelaitteiden ulkonemaa

2.7.3. taustapeilien ulkonemaa

2.7.4. suuntavalaisimia, äärivalaisimia, etu- ja takavalaisimia ja pysäköintivalaisimia

2.7.5. etu- ja takaosan puskureihin asennettuja osia, hinauslaitteita ja pakoputkia.

2.8. Helmapeltiin asennetun osan ”ulkonemalla” tämän säännön liitteessä 3 olevassa 2 kohdassa kuvatulla menetelmällä määritettyä mittaa.

2.9. ”Helmapellin nimellislinjalla” linjaa, joka kulkee pallon keskipisteen ja kahden sen kehällä olevan pisteen kautta, pallon kehän koskettaessa osaa ensimmäisen ja viimeisen kerran liitteessä 3 olevassa 2.2 kohdassa kuvatulla mittausmenetelmällä.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

Hyväksynnän hakeminen ajoneuvotyypille sen ulkonevien osien osalta

3.1.1. Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ulkonevia osia koskeva ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemus.

Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena:

3.1.2.1. valokuvat ajoneuvon etu-, taka- ja sivuosista otettuna 30°–45° kulmassa ajoneuvon pystysuoran pitkittäistason keskilinjaan nähden

3.1.2.2. piirrokset puskureiden mitoista sekä tarvittaessa

3.1.2.3. piirrokset tietyistä ulkonevista osista ja tarvittaessa piirrokset tietyistä 6.9.1 kohdassa tarkoitetun ulkopinnan osista.

3.1.3. Hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava hyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. Tutkimuslaitoksen pyynnöstä on myös toimitettava tiettyjä osia ja näytteitä käytetystä materiaalista.

Erillisiksi teknisiksi yksiköiksi katsottujen tavaratelineiden, suksitelineiden tai radion vastaanotin- taikka lähetysantennien tyyppihyväksyntähakemus

3.2.1. Ajoneuvon valmistajan tai erillisiksi teknisiksi yksiköiksi katsottujen osien valmistajan tai valmistajan asianmukaisesti valtuutetun edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntähakemus, joka koskee erilliseksi teknisiksi yksiköiksi katsottuja tavaratelineitä, suksitelineitä tai radion vastaanotin- taikka lähetysantenneja.

Kaikista edellä 3.2.1. kohdassa tarkoitetuista laitteista on hakemukseen liitettävä seuraavat:

3.2.2.1. kolmena kappaleena asiakirjat, joissa määritellään erillisen teknisen yksikön tekniset ominaisuudet ja jokaisen myytävän yksikön mukana toimitettavat asennusohjeet

3.2.2.2. erillisen teknisen yksikön näytekappale. Toimivaltaisella viranomaisella on katsoessaan sen tarpeelliseksi oikeus pyytää myös useampia näytekappaleita.

4. HYVÄKSYNTÄ

Ajoneuvotyypin hyväksyntä sen ulkonevien osien osalta

4.1.1. Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo vastaa jäljempänä 5 ja 6 kohdan vaatimuksia, kyseiselle ajoneuvotyypille on myönnettävä tyyppihyväksyntä.

4.1.2. Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 02, jotka vastaavat 13. joulukuuta 1996 voimaan tullutta muutossarjaa 02) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimusosapuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

4.1.3. Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta lakkauttamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaaviin ajoneuvoihin kiinnitettävä hyväksyntätodistuksessa määriteltyyn, selvästi näkyvään ja helposti havaittavaan paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu:

4.1.4.1. E-kirjaimesta ja sitä seuraavasta hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä

4.1.4.2. tämän säännön numerosta, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero, jotka ovat 4.1.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella.

4.1.5. Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 4.1.4.1 kohdassa määriteltyä merkintää ei tarvitse toistaa; tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä edellä kohdassa 4.1.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin.

4.1.6. Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.1.7. Hyväksyntämerkki on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää ajoneuvon tietokilpeä tai tietokilpeen.

4.1.8. Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta.

4.1.9. Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

Erillisiksi teknisiksi yksiköiksi katsottujen matkatavaratelineiden, suksitelineiden tai radion vastaanotin- taikka lähetysantennien hyväksyntä

4.2.1. Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu erillinen tekninen yksikkö vastaa 6.16, 6.17 ja 6.18 kohdassa esitettyjä vaatimuksia, kyseiselle erilliselle tekniselle yksikölle on myönnettävä tyyppihyväksyntä.

4.2.2. Kullekin hyväksytylle erilliselle tekniselle yksikölle on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 02, jotka vastaavat 13. joulukuuta 1996 voimaan tullutta muutossarjaa 02) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle erillisen teknisen yksikön tyypille.

4.2.3. Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta erillisen teknisen yksikön hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta lakkauttamisesta tämän säännön liitteessä 4 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä erillisen teknisen yksikön tyyppiä vastaaviin yksiköihin kiinnitettävä hyväksyntätodistuksessa määriteltyyn, selvästi näkyvään ja helposti havaittavaan paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu:

4.2.4.1. E-kirjaimesta ja sitä seuraavasta hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumerosta, jotka ovat ympyrän sisällä (2)

4.2.4.2. tämän säännön numerosta, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero, jotka ovat 4.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla.

4.2.5. Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.2.6. Hyväksyntämerkki on sijoitettava lähelle valmistajan kiinnittämää erillisen teknisen yksikön tietokilpeä tai tietokilpeen.

4.2.7. Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta.

4.2.8. Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

5. YLEISET VAATIMUKSET

Tämän säännön säännöksiä ei sovelleta niihin ajoneuvon ulkopinnan osiin, jotka ajoneuvon ollessa kuormaamaton ja ovien, ikkunoiden ja luukkujen ollessa suljettuna sijaitsevat:

5.1.1. yli 2 metrin korkeudella tai

5.1.2. lattialinjan alapuolella tai

5.1.3. niin, ettei halkaisijaltaan 100 mm pallo kosketa niitä liikkumattomina tai liikkeessä.

5.2. Ajoneuvon ulkopinnalla ei saa olla pistäviä tai leikkaavia ulkonevia osia tai muodoltaan, mitoiltaan, suunnaltaan tai kovuudeltaan sellaisia ulkonevia osia, jotka voivat lisätä ruumiillisen vammautumisen vaaraa tai ruumiillisten vammojen vakavuutta, kun ajoneuvon ulkopinta osuu ihmiseen tai koskettaa ihmistä törmäyksen yhteydessä.

5.3. Ajoneuvon ulkopinnalla ei saa olla sellaisia esiinpistäviä osia, jotka voivat tarttua jalankulkijoihin, polkupyöräilijöihin tai moottoripyöräilijöihin.

5.4. Ulkopinnasta ulkonevan osan kaarevuussäteen on oltava vähintään 2,5 mm. Tätä vaatimusta ei sovelleta ulkopinnan osiin, jotka ulkonevat vähemmän kuin 5 mm, mutta niiden ulospäin suuntautuvien särmien on oltava pyöristettyjä, jollei ulkonema ole vähemmän kuin 1,5 mm.

5.5. Ulkopinnan ulkonevien osien, joiden valmistusmateriaalin Shore A -kovuus on enintään 60, kaarevuussäde voi olla pienempi kuin 2,5 mm.

Kovuuden mittaukset on tehtävä niin, että osa on asennettuna ajoneuvoon. Jos kovuuden mittauksia ei voida suorittaa Shore A -menetelmällä, arvioinnissa on käytettävä vastaavia mittauksia.

5.6. Edellä 5.1–5.5 kohdan määräyksiä sovelletaan 6 kohdan erityisvaatimusten ohella, jollei erityisvaatimuksissa nimenomaan toisin vahvisteta.

6. ERITYISVAATIMUKSET

6.1. Koristeet

6.1.1. Lisäkoristeiden, jotka ulkonevat yli 10 mm ympäröivästä pinnasta, on painuttava sisään, irrottava tai taivuttava, kun niiden ulkonevimpaan kohtaan kohdistuu 10 daN suuruinen voima mistä suunnasta tahansa tasossa, joka on likimain niiden asennuspinnan suuntainen. Jäähdyttimen säleikköjen koristeisiin ei sovelleta näitä säännöksiä vaan ainoastaan 5 kohdan yleisiä vaatimuksia. 10 daN voima on kehitettävä läpimitaltaan enintään 50 mm tasapäisellä puristusmännällä. Jos tällaista ei ole, on käytettävä vastaavaa menetelmää. Kun koristeet ovat painuneet sisään, irronneet tai taipuneet nurin, jäljelle jääneet ulkonevat osat saavat työntyä esiin enintään 10 mm. Tällaisten ulkonemien on aina täytettävä 5.2 kohdan säännökset. Jos koriste on asennettu jalkakappaleeseen, tämän kappaleen katsotaan kuuluvan koristeeseen, ei tukipintaan.

6.1.2. Ulkopinnan suojaliuskoja tai suojuksia eivät koske edellä 6.1.1 kohdassa esitetyt vaatimukset; ne on kuitenkin kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon.

6.2. Ajovalaisimet

6.2.1. Ajovalaisimien yhteydessä sallitaan ulkonevat häikäisysuojat ja kehykset, jos ne ulkonevat enintään 30 mm ajovalaisimen ulkoiseen läpinäkyvään pintaan nähden mitattuna ja niiden kaarevuussäde on kauttaaltaan vähintään 2,5 mm. Jos ajovalaisin on asennettu ylimääräisen läpinäkyvän pinnan taakse, ulkonema mitataan uloimmasta läpinäkyvästä pinnasta. Ulkonemat mittaan tämän säännön liitteessä 3 olevassa 3 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti.

6.2.2. Sisäänpainuvien ajovalaisimien on täytettävä 6.2.1 kohdan vaatimukset sekä toiminnassa että sisäänpainuneina.

6.2.3. Edellä 6.2.1 kohdan määräyksiä ei sovelleta runkorakenteeseen upotettuihin ajovalaisimiin, joiden päälle runkorakenne ulottuu, jos kyseiset laitteet ovat 6.9.1 kohdan vaatimusten mukaiset.

6.3. Säleiköt ja aukot

6.3.1. Edellä 5.4 kohdan vaatimuksia ei sovelleta kiinteiden ja liikkuvien osien välisiin aukkoihin, mukaan lukien ilmanotto- ja poistosäleikköjen sekä jäähdyttimen säleikköjen aukot, jos peräkkäisten osien välinen etäisyys on enintään 40 mm ja säleiköillä ja aukoilla on toiminnallinen tarkoitus. Suuruudeltaan 25–40 mm:n aukkojen kaarevuussäteiden on oltava vähintään 1 mm. Jos kahden peräkkäisen osan välinen etäisyys on enintään 25 mm, osien ulkopintojen kaarevuussäteiden on oltava vähintään 0,5 mm. Säleikköjen ja aukkojen kahden peräkkäisen osan välinen etäisyys määritetään tämän säännön liitteessä 3 olevassa 4 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti.

6.3.2. Säleikön tai aukon muodostavien osien etu- ja sivupuolen liitoskohdan on oltava pyöristetty.

6.4. Tuulilasinpyyhkimet

6.4.1. Tuulilasinpyyhkimen on oltava asennettu niin, että pyyhinvarren pidin on sijoitettu suojakoteloon, jonka kaarevuussäde täyttää edellä 5.4 kohdan vaatimukset ja jonka päätypinta on vähintään 150 mm2. Jos pitimen suojukset on pyöristetty, niiden ulkoneman on oltava vähintään 150 mm2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydeltä ulommaisimmasta pisteestä. Takalasin ja ajovalaisinten pyyhkimien on vastattava samoja vaatimuksia.

6.4.2. Pyyhkimen sulkiin tai tukiosiin ei sovelleta 5.4 kohtaa. Näissä osissa ei kuitenkaan saa olla teräviä särmiä tai esiinpistäviä tai leikkaavia osia.

6.5. Puskurit

6.5.1. Puskureiden päiden on oltava käännettyinä sisäänpäin ajoneuvon ulkopintaa kohden takertumisvaaran vähentämiseksi. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos puskuri on joko upotettu tai yhdistetty korirakenteeseen tai puskurin pää on käännetty sisäänpäin niin, ettei halkaisijaltaan 100 mm:n pallo kosketa siihen ja että puskurin pään ja korirakenteen välinen etäisyys on enintään 20 mm.

6.5.2. Jos puskurilinja, joka vastaa auton pystytason ääriviivaa, on kovalla pinnalla, kyseisen pinnan kaarevuussäteen on oltava vähintään 5 mm kaikissa kohdissa, jotka ovat ääriviivalta 20 mm sisäänpäin, ja vähintään 2,5 mm kaikissa muissa tapauksissa. Tätä säännöstä sovelletaan siihen osaan alueesta, joka on ääriviivasta 20 mm sisäänpäin ja joka sijaitsee niiden kahden pystytason, jotka kukin muodostavat ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa 15° kulman (ks. kuva 1), ja ääriviivan kosketuskohtien välissä ja niiden edessä (tai niiden takana, kun kyseessä on takapuskuri).

6.5.3. Edellä 6.5.2 kohdan vaatimusta ei sovelleta puskurirakenteisiin tai puskuriin kiinnitettyihin osiin, erityisesti liitosten suojalistoihin ja ajovalojen pesinten suuttimiin, jotka työntyvät esiin vähemmän kuin 5 mm. Tällaisten osien ulospäin suuntautuvien särmien on kuitenkin oltava pyöristettyjä, jolleivät kyseiset osat ulkone vähemmän kuin 1,5 mm.

6.6. Ovien kahvat, saranat ja painikkeet sekä tavaratilat ja konepellit; polttoainesäiliöiden täyttöaukkojen tulpat ja kannet

6.6.1. Ovien ja tavaratilojen kahvat saavat työntyä esiin enintään 40 mm ja muut kahvat enintään 30 mm.

Avattaessa kiertyvien sivuovien kahvojen on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:

6.6.2.1. Jos kahva kiertyy oven tason suuntaisesti, kahvan avoimen pään on osoitettava taaksepäin. Kahvan pään on käännyttävä takaisin oven tasoa kohden ja oltava ympäröity suojaavalla reunuksella tai mentävä ovessa olevaan syvennykseen.

6.6.2.2. Kahvojen, jotka kääntyvät muuhun suuntaan kuin oven tason suuntaisesti, on suljetussa asennossa oltava suojaavan reunuksen sisällä tai ovessa olevassa syvennyksessä. Kahvan avoimen pää on oltava suunnattuna taakse- tai alaspäin.

Kahvat, jotka eivät täytä tätä vaatimusta, voidaan kuitenkin hyväksyä, jos

a) niissä on erillinen palautusmekanismi

b) palautusmekanismin pettäessä niiden ulkonema on enintään 15 mm

c) ne täyttävät avattuina 5.4. kohdan vaatimukset ja

d) niiden päätypinta-ala on vähintään 150 mm2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydeltä eniten ulkonevasta pisteestä.

6.7. Pyörät, pyörien mutterit, pölykapselit ja vanteet

6.7.1. Edellä 5.4. kohdan vaatimuksia ei sovelleta.

6.7.2. Pyörissä, niiden muttereissa, pölykapseleissa ja vanteissa ei saa olla esiinpistäviä tai teräviä ulkonemia, jotka ulottuvat pyörän vanteiden ulkotason ulkopuolelle. Siipimutterit eivät ole sallittuja.

6.7.3. Ajoneuvon kulkiessa suoraan, renkaita lukuun ottamatta mikään pyörien akselin kautta vaakatasossa kulkevan linjan yläpuolella sijaitseva pyörän osa ei saa vaakatasossa ulottua ulkopinnan tai -rakenteen ulkopuolelle. Jos ajoneuvon toiminnalliset vaatimukset niin vaativat, pyörän ja navan muttereita peittävät vanteet saavat kuitenkin vaakatasossa ulottua tämän ulkopinnan tai -rakenteen ulkopuolelle, jos niiden ulkonevan osan pinnan kaarevuussäde on vähintään 30 mm ja ulkonema ulottuu vaakatasossa ulkopinnan tai -rakenteen ulkopuolelle enintään 30 mm.

6.8. Metallilevyjen reunat

6.8.1. Metallilevyjen reunoja, kuten kourujen reunoja tai liukuovien kiskoja, ei sallita, elleivät ne ole sisäänpäin taivutettuja tai ellei niitä ole varustettu suojauksella, joka soveltuvin osin täyttää tämän säännön vaatimukset. Suojaamattoman reunan katsotaan olevan taivutettu taaksepäin, jos taivutuskulma on noin 180° tai jos se on taivutettu korirakennetta kohden siten, ettei halkaisijaltaan 100 mm:n pallo kosketa siihen.

6.9. Helmapellit

6.9.1. Helmapelleissä saa olla poimuja, joiden kaarevuussäde on vähemmän kuin 2,5 mm, jos säde on vähintään kymmenesosa ulkonevan osan korkeudesta ”H” mitattuna liitteessä 3 olevassa 1 kohdassa määritellyn menetelmän mukaisesti.

6.10. Sivuilla olevat ajoviiman tai sadeveden ohjaimet

6.10.1. Sivuilla olevien ohjainten ulospäin suunnattavien reunojen kaarevuussäteen on oltava vähintään 1 mm.

6.11. Nostokorvakkeet ja pakoputket

6.11.1. Nostokorvakkeet ja pakoputket eivät saa ulottua enempää kuin 10 mm suoraan niiden yläpuolella pystysuorasti olevan lattialinjan ääriviivojen ulkopuolelle. Poiketen tästä vaatimuksesta pakoputki saa ulottua yli 10 mm edellä määritellyn lattialinjan ulkopuolelle, jos se päättyy pyöristettyihin reunoihin, joiden kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.

6.12. Ilmanotto- ja poistoaukkojen kannet

6.12.1. Ilmanotto- ja poistoaukkojen kansien on kaikissa käyttöasennoissaan täytettävä 5.2, 5.3 ja 5,4 kohdan vaatimukset.

6.13. Katto

6.13.1. Kattoluukut tarkastetaan suljetussa asennossa.

Avoautot tarkastetaan sekä katto nostetussa asennossa että katto lasketussa asennossa.

6.13.2.1. Katon ollessa alaslaskettuna tarkastusta ei tehdä sen pinnan sisällä, joka muodostuu, kun katon oletetaan olevan nostettuna.

6.13.2.2. Jos kattojärjestelmään kuuluu vakiovarusteena suojakansi katon ollessa taitettuna, tarkastus suoritetaan kansi paikalleen kiinnitettynä.

6.14. Ikkunat

Ajoneuvon ulkopinnan ulkopuolelle ulottuvien ikkunoiden on oltava kaikissa käyttöasennoissaan seuraavien määräysten mukaisia:

6.14.1.1. eteenpäin suuntautuvia, esiinpistäviä reunoja ei sallita

6.14.1.2. mikään ikkunan osa ei saa ulottua ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ulkopuolelle.

6.15. Rekisterikilven kiinnikkeet

6.15.1. Ajoneuvon valmistajan rekisterikilville tarkoittamien kiinnikkeiden on täytettävä tämän liitteen 5.4 kohdan vaatimukset, jos halkaisijaltaan 100 mm:n pallo voi koskettaa kyseisiä kiinnikkeitä, kun rekisterikilpi on kiinnitetty ajoneuvon valmistajan suositusten mukaisesti paikalleen.

6.16. Tavara- ja suksitelineet

6.16.1. Tavara- ja suksitelineiden on oltava kiinnitettyjä ajoneuvoon siten, että ne saadaan lukittua liikkumattomiksi vähintään yhteen suuntaan nähden ja niitä voidaan kuormittaa vaaka-, pitkittäis- ja poikittaisvoimalla, joka on vähintään yhtä suuri kuin valmistajan antama, telineen kestämä, pystytasossa kohdistettu voima. Testiä varten tavara- tai suksiteline kiinnitetään ajoneuvoon valmistajan ohjeiden mukaisesti ja telinettä on testattaessa kuormitettava useammasta kuin yhdestä pisteestä.

6.16.2. Pinnoissa, joita halkaisijaltaan 165 mm:n pallo voi koskettaa, kun teline on kiinnitetty, ei saa olla kaarevuussäteeltään alle 2,5 mm:n osia, ellei 6.3 kohdan määräyksiä voida soveltaa.

6.16.3. Kiinnitysosat, kuten ilman työkaluja kiristettävät ja avattavat mutterit, saavat ulottua enintään 40 mm 6.16.2 kohdassa tarkoitettujen pintojen ulkopuolelle, kun ulkonevuus määritetään liitteessä 3 olevassa 2 kohdassa määritellyllä menetelmällä; tapauksissa, joihin on sovellettava mainitussa liitteessä olevassa 2.2 kohdassa vahvistettua menetelmää, käytetään halkaisijaltaan 165 mm:n palloa.

6.17. Radion vastaanotin- ja lähetysantennit

6.17.1. Radion vastaanotin- ja lähetysantennit on kiinnitettävä ajoneuvoon siten, että jos niiden vapaa pää on alle 2 m:n korkeudella tien pinnasta jossakin antennin valmistajan osoittamista käyttöasennoista, sen on sijaittava 2.7 kohdassa määritellyn ajoneuvon äärimmäisestä ulkoreunasta 10 cm:n etäisyydellä olevien pystytasojen sisäpuolella.

6.17.2. Antennien on oltava ajoneuvoon kiinnitettyjä ja tarvittaessa liikkuvuuden osalta rajoitettuja niin, ettei mikään antennin osa ulotu kohdassa 2.7 määritellyn ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ulkopuolelle.

6.17.3. Antennin tangon kaarevuussäteet saavat olla pienempiä kuin 2,5 mm. Antennien vapaissa päissä on kuitenkin oltava kiinteä kappale, jonka kaarevuussäde on vähintään 2,5 mm.

6.17.4. Antennien kiinnikkeiden ulkonevuus saa liitteessä 3 olevan 2 kohdan menettelyn mukaisesti mitattuna olla enintään 30 mm. Antenneissa, joissa vahvistin on asennettu kiinnikkeeseen, näiden kiinnikkeiden ulkonevuus saa kuitenkin olla enintään 40 mm.

6.18. Asennusohjeet

6.18.1. Erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksyttyä tavaratelinettä, suksitelinettä ja radion vastaanotin- tai lähetysantennia ei saa saattaa markkinoille, myydä tai ostaa ilman niiden mukana seuraavia asennusohjeita. Asennusohjeissa on oltava riittävät tiedot hyväksyttyjen osien asentamiseksi ajoneuvoon 5 ja 6 kohdan asiaa koskevien määräysten mukaisesti. Erityisesti teleskooppiantennien käyttöasennot on ilmoitettava selvästi.

7. AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

Ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tämä yksikkö voi:

7.1.1. joko arvioida, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittävää kielteistä vaikutusta

7.1.2. tai vaatia uuden testausselosteen testit suorittavalta tutkimuslaitokselta.

7.2. Hyväksynnän vahvistus, jossa kuvataan muutokset, tai sen epääminen annetaan tiedoksi edellä olevan 4.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

7.3. Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1. Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo (erillinen tekninen yksikkö) on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää edellä olevien 5 ja 6 kohdan vaatimukset.

8.2. Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta 8.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen voidaan varmistaa.

Hyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti:

8.3.1. varmistettava, että tuotteiden laaduntarkastukseen sovellettavat menettelyt ovat riittäviä

8.3.2. voitava käyttää tarkastuslaitteita, joita tarvitaan kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen

8.3.3. varmistettava, että testitulosten tiedot talletetaan ja että asiaan liittyvät asiakirjat ovat saatavilla viranomaisten edellyttämän ajan

8.3.4. analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden kuitenkin niin, että teollisessa tuotannossa esiintyvät vaihtelut sallitaan

8.3.5. varmistettava, että kullekin tuotetyypille suoritetaan vähintään tämän säännön liitteessä 3 määrätyt testit

8.3.6. varmistettava, että jokainen vaatimusten vastainen näyte tai osa testataan uudelleen tai siitä otetaan uusi näyte. Kyseisen tuotannon palauttamiseksi vaatimusten mukaiseksi on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet.

Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät.

8.4.1. Kussakin tarkastuksessa testiä ja tuotannon valvontaa koskevat asiakirjat on esitettävä vierailevalle tarkastajalle.

8.4.2. Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan vahvistaa valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.

8.4.3. Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että edellä 8.4.2 kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastajan on valittava näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle.

8.4.4. Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit.

8.4.5. Toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamat tarkastukset on tavallisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. Jos jostakin käynnistä saadaan kielteisiä tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarpeelliset toimenpiteet toteutetaan tuotannon palauttamiseksi vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman pian.

9. TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

9.1. Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty.

9.2. Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10. TUOTANNON LOPULLINEN LAKKAUTTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11. HYVÄKSYNTÄTESTIT SUORITTAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestit suorittavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta.

(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/SC1/WP29/78/Amend.3).

(2) Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 36 (antamatta) Turkki 37, 38-39 (antamatta), entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45 ja Ukraina 46. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuspuolille.

LIITE 1 ILMOITUS (enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

LIITE 2 HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU Malli A (ks. tämän säännön 4.1.4. ja 4.2.4. kohta) Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 26 nojalla hyväksyntänumerolla 022439. Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 26 sisälsi muutossarjan 02 muutokset. Malli B (ks. tämän säännön 4.1.5 kohta) Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 26 ja 24 nojalla (1). Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 26 sisälsi muutossarjan 02 muutokset ja sääntö nro 24 sisälsi muutossarjan 03 muutokset. (1) Toisen säännön numero annetaan ainoastaan esimerkkinä, korjattu absorptiokerroin on 1,30 m–1.

LIITE 3 MENETELMÄT ULKONEVIEN OSIEN JA AUKKOJEN MITTOJEN MÄÄRITTÄMISEKSI 1. MENETELMÄ ETU- JA TAKAHELMAPELTIEN TAITTEIDEN ULKONEVIEN OSIEN KORKEUDEN MÄÄRITTÄMISEKSI 1.1. Ulkonevan osan korkeus H määritetään graafisesti tarkastettavan kohdan ulkopinnan ääriviivoja sisäpuolelta sivuavan halkaisijaltaan 165 mm:n ympyrän kehän avulla. 1.2. H on halkaisijaltaan 165 mm:n ympyrän keskipisteen kautta kulkevaa linjaa pitkin mitattavan, ympyrän kehän ja ulkonevan osan ulkopinnan välisen etäisyyden suurin arvo (ks. kuva 1). 1.3. Jos osa on sellainen, ettei halkaisijaltaan 100 mm:n ympyrä kosketa ulkopuolelta mitattavan kohdan ulkopinnan ääriviivoja, tämän alueen pinnan ääriviivojen oletetaan noudattavan halkaisijaltaan 100 mm:n ympyrän kehää sen ja ääriviivojen sivuamispisteiden välissä (ks. kuva 2). 1.4. Valmistajan on toimitettava ulkonevien osien korkeuden mittausta varten piirrokset, joissa esitetään tarvittavat läpileikkaukset ulkonevista osista. 2. MENETELMÄ ULKOPINTAAN ASENNETUN OSAN ULKONEMAN MITTOJEN MÄÄRITTÄMISEKSI 2.1. Kuperaan pintaan asennetun osan ulkonema voidaan määrittää joko suoraan tai tämän ajoneuvoon kiinnitetyn osan tarvittavan kohdan piirustuksen avulla. 2.2. Jos muuhun kuin kuperaan pintaan asennetun osan ulkonemaa ei voida määrittää yhdellä mittauksella, se määritetään mittaamalla halkaisijaltaan 100 mm:n pallon keskipisteen etäisyyden suurin ero helmapellin nimellislinjasta, pallon pyörähdettyä yhden kierroksen niin, että se on jatkuvassa kosketuksessa osaan. Kuvassa 3 on esimerkki tämän menettelyn käyttämisestä. 3. MENETELMÄ AJOVALOJEN HÄIKÄISYSUOJIEN JA SUOJAKEHYSTEN ULKONEMAN MÄÄRITTÄMISEKSI 3.1. Ajovalaisimien ulkonema ulkopinnasta on mitattava vaakasuorassa läpimitaltaan 100 mm:n pallon kosketuspisteestä, kuten kuvassa 4 esitetään. 4. MENETELMÄ AUKON MITTOJEN TAI SÄLEIKÖN OSIEN VÄLISEN ETÄISYYDEN MÄÄRITTÄMISEKSI 4.1. Säleikön osien välisen aukon mitat määritetään mittaamalla kahden, pallon kosketuspisteiden kautta kulkevan, tason välinen etäisyys kohtisuoraan näitä kosketuspisteitä yhdistävään linjaan nähden. Tämän menettelyn käytöstä esitetään esimerkkejä kuvissa 5 ja 6.