ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

EU:n nuorisostrategiassa on eritelty eräitä EU:n nuorisodialogin täytäntöönpanokehystä koskevia tekijöitä: a. otetaan huomioon aiemmat kokemukset b. pyritään selkeämpään ja keveämpään prosessiin c. noudatetaan mielellään 18 kuukauden työskentelyjaksoja d. yhdellä jaksolla käsitellään yhtä aihekohtaista prioriteettia e. noudatetaan työsuunnitelmaa f. EU:n nuorisodialogin hallintoon ja täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden suhteen sovelletaan joustavuutta g. tulosten laatua ja koko prosessin yleistä vaikutusta seurataan jatkuvasti h. tunnustetaan kansallisten työryhmien rooli; ne ovat jäsenvaltiotason elimiä, joiden tehtäväksi on annettu osallistua kuulemisten järjestämiseen, nuorten kanssa käytävien vuoropuhelujen edistämiseen ja niiden vaikutusten arviointiin (2). EU:n nuorisostrategian mukaan ”jäsenvaltioita kannustetaan antamaan nuorille mahdollisuus osallistua kaikkiin EU:n nuorisodialogin toimeenpanovaiheisiin muun muassa antamalla kansalliselle nuorisoneuvostolle johtava rooli kansallisessa työryhmässä” (3).
10.

Nuorisotyö Euroopassa kohtaa edelleen monenlaisia haasteita: a) Käsitekehys: Nuorisotyön on jatkossakin pysyttävä vastaanottavaisena yhteiskunnassa ja nuorten arkielämässä tapahtuville muutoksille, uudelle tiedolle ja poliittiselle kontekstille samalla, kun se on myös aktiivisesti osallistavaa ja sillä tarjotaan yhtäläiset mahdollisuudet kaikille nuorille. Tästä syystä on muodostettava yhteinen peruskäsitys ja yhteiset periaatteet. On myös tarpeen, että nuorisotyötä varten on olemassa turvallisia, saavutettavia, avoimia ja riippumattomia tiloja, että pohditaan jatkuvasti menetelmiä ja innovatiivisia käytäntöjä, analysoidaan suuntauksia ja uusia kehityskulkuja ja että mukautetaan käsitekehyksiä, strategioita ja käytäntöjä, tarvittaessa muilta aloilta olevien kumppaneiden kanssa. Lisäksi on olennaisen tärkeää käsitellä maailmanlaajuisia suuntauksia, kuten väestönkehityksen haasteita, ilmastonmuutosta ja digitalisaatiota, ja tukea innovatiivisten ratkaisujen sekä älykkään ja digitaalisen nuorisotyön kehittämistä. b) Pätevyys: On tärkeää tarjota riittävät resurssit nuorisotyön jatkuvalle kehittämiselle. Laadukas koulutus ja nuorisotyöntekijöille tarjottava käytännön tuki kaikkialla EU:ssa ovat ennakkoedellytys nuorisotyöntekijöiden pätevyyden tunnustamisen ja validoinnin edistämiselle jäsenvaltioissa. c) Uskottavuus: Nuorisotyön käytäntöjä on edistettävä yhteiskunnassa, ja nuorisotyön laadun on vastattava alan ja yhteiskunnan odotuksia ja vaatimuksia sekä oltava johdonmukaisessa suhteessa alan luonteen, minäkuvan ja ammatillisten käytäntöjen kanssa. Näin varmistetaan, että nuorisotyön rooli ja merkitys sekä sen tulokset tunnustetaan myös alan ulkopuolella. Jotta nämä vaatimukset täyttyisivät, nuorisotyön laatua on myös parannettava, valvottava ja arvioitava. Nuorisotyön alalla olisi tehtävä tutkimusta luomatta kuitenkaan tarpeetonta hallinnollista taakkaa. d) Yhteydet: Jotta nuorisotyön toimijayhteisö voisi edelleen kehittää nuorisotyötä nuorten tarpeisiin vastaavana alana, olisi vaalittava sisäistä yhteistyötä muun muassa nuorisotyön tarjoajien ja nuorisopolitiikan laatijoiden välisten yhteyksien sekä muiden osa-alueiden ja politiikan alojen kanssa tehtävän yhteistyön osalta. Lisäksi yhteiskunnallinen arvostus, osallistuminen nuorisopolitiikkaan, asianmukaiset oikeudelliset puitteet, taloudelliset resurssit, institutionaaliset puitteet sekä asianmukaiset ja kestävät rakenteet ovat kaikki tärkeitä tekijöitä. e) Kriisit ja mahdollisuudet: Nuorisotyöhön kohdistuu jatkuvasti perustavanlaatuisia haasteita, ja sen on mukauduttava vaihtuviin tarpeisiin. Kriisit, kuten covid-19-pandemia, ovat uhka monien nuorisojärjestöjen, nuorisotyöjärjestöjen sekä nuorisopalvelujen olemassaololle ja kestävyydelle. Sosiaalisten kontaktien rajoittamisella on ollut vakavia vaikutuksia nuorisotyön toimintatapaan ja siten nuoriin, etenkin heihin, joilla on vähemmän mahdollisuuksia. Nuorisotyö on kuitenkin osoittanut kykynsä reagoida nopeasti tähän kriisiin ja varmistaa, että nuorten näkemykset otetaan huomioon prosessissa, jossa laaditaan nuoria koskeva suunnitelma kriisin jälkeistä Eurooppaa varten.
26.

Seuraavan puheenjohtajakolmikon, Saksan, Portugalin ja Slovenian, yleinen teemakohtainen prioriteetti on ”Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation”.
7.

Saksan, Portugalin ja Slovenian puheenjohtajakausille 1. heinäkuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2021 välille ajoittuneen EU:n nuorisodialogin 8. kierros, jonka yhteinen teema on ”Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation”, perustuu eurooppalaisiin nuorisotavoitteisiin, erityisesti Euroopan unionin nuorisostrategian 2019–2027 nuorisotavoitteeseen nro 9: ”Tiloja ja osallistumista kaikille”.
10.

Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselma 1602 (2008):The need to preserve the European Sport Model (Tarve säilyttää urheilun eurooppalainen malli).
J.

Neuvosto toteaa, että osa käytännesääntöjen piiriin kuuluvista verotoimenpiteistä saattaa kuulua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artiklan sisältämien valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan. Työryhmän työskentely ei vaikuta unionin lainsäädännön soveltamiseen. Tapauksissa, joissa komissio aloittaa valtiontukimenettelyn, työryhmän olisi keskeytettävä kyseisten toimenpiteiden tutkinta, kunnes kyseinen valtiontukimenettely on päättynyt. Työryhmälle voidaan jo toimittaa toimenpiteestä alustava kuvaus, jonka komissio on laatinut tiiviissä yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Lopullinen kuvaus olisi tarvittaessa toimitettava heti, kun valtiontukimenettely on päättynyt.