FI Euroopan unionin virallinen lehti L 153/1

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – Luokan M2 tai M3 ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2015/922]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Säännön muutossarja 06 – Voimaantulopäivä: 10. kesäkuuta 2014

Muutossarjan 04 täydennys 4 – Voimaantulopäivä: 9. lokakuuta 2014

Muutossarjan 05 täydennys 2 – Voimaantulopäivä: 15. kesäkuuta 2015

Muutossarjan 06 täydennys 1 – Voimaantulopäivä: 15. kesäkuuta 2015

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

2. Määritelmät

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Hyväksyntä

5. Vaatimukset

6. Ajoneuvo- tai korityypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

7. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

8. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

9. Tuotannon lopettaminen

10. Siirtymämääräykset

11. Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

12. Varalla

LIITTEET

1 Ilmoituslomakkeiden mallit

2 Hyväksyntämerkit

3 Vaatimukset, jotka kaikkien ajoneuvojen on täytettävä

4 Selittävät kaaviot

5 (Varattu)

6 Ohjeet konekäyttöisten ovien sulkemisvoimien ja konekäyttöisten luiskien reaktiovoimien mittaamiseksi

7 Vaihtoehtoiset vaatimukset alaluokkien A ja B ajoneuvoille

8 Liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetut tilat ja heidän pääsynsä ajoneuvoon

9 (Varattu)

10 Erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntä ja erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntä

11 Massat ja mitat

12 Johdinautoja koskevat lisäturvavaatimukset

1. SOVELTAMISALA

1.1 Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerroksisiin, jäykkiin tai nivellettyihin luokan M2 tai M3 ajoneuvoihin (1).

1.2 Tämän säännön vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin:

1.2.1 henkilöiden, esimerkiksi vankien, turvakuljetukseen suunnitellut ajoneuvot

1.2.2 erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen suunnitellut ajoneuvot (ambulanssit)

1.2.3 maastoajoneuvot

1.2.4 erityisesti koululaisten kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot.

1.3 Tämän säännön vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin ainoastaan, jos ne ovat niiden suunnitellun käytön ja toiminnan mukaisia:

1.3.1 poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien käyttöön suunnitellut ajoneuvot

1.3.2 ajoneuvot, joissa on ainoastaan niiden paikallaan ollessa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään 8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajoneuvon ollessa liikkeessä. Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin tilaisuuksiin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen istuinten, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ajoneuvon ollessa liikkeessä, on oltava selvästi käyttäjien tunnistettavissa.

1.4 Ennen kuin asianmukaiset määräykset on lisätty, mikään tässä säännössä sanottu ei estä sääntöä soveltavaa sopimuspuolta asettamasta alueellaan rekisteröitäville ajoneuvoille vaatimuksia, jotka koskevat ajoneuvoon sisäisesti tai ulkoisesti asennettavien kuulutuksiin ja/tai näyttöruutuihin perustuvien, reittiä ja/tai määränpäätä osoittavien laitteiden asennusta ja teknisiä ominaisuuksia.

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1 ’Ajoneuvolla’ tarkoitetaan luokan M2 tai M3 moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 1. 2.1.1 Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi useammalle kuin 22 matkustajalle, on kolme ajoneuvoalaluokkaa: 2.1.1.1 ”Alaluokka I”: ajoneuvot, joihin on rakennettu alueet seisoville matkustajille siten, että matkustajien usein toistuva sisään- ja uloskäynti on mahdollista 2.1.1.2 ”Alaluokka II”: ajoneuvot, jotka on rakennettu pääasiassa istuvien matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu siten, että seisovien matkustajien kuljetus käytävällä ja, jos tähän on mahdollisuus, alueella, jonka koko on enintään kahdelle kaksoisistuimelle varattu tila, on mahdollista 2.1.1.3 ”Alaluokka III”: ajoneuvot, jotka on rakennettu yksinomaan istuvien matkustajien kuljetukseen. 2.1.1.4 Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen alaluokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaavassa alaluokassa. 2.1.2 Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi enintään 22 matkustajalle, on kaksi ajoneuvoalaluokkaa: 2.1.2.1 ”Alaluokka A”: ajoneuvot, jotka on suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvassa ajoneuvossa on istuimia, ja sen on oltava varustettu seisovia matkustajia varten. 2.1.2.2 ”Alaluokka B”: ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvaa ajoneuvoa ei ole varustettu seisovia matkustajia varten. 2.1.3 ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta. Kunkin osan matkustamojen on oltava yhteydessä toisiinsa siten, että matkustajat voivat liikkua vapaasti osien välillä. Jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita. 2.1.3.1 ’Kaksikerroksisella nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta ja jonka kunkin osan matkustamot ovat yhteydessä toisiinsa ainakin yhdessä kerroksessa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä. Jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita. 2.1.4 ’Matalalattia-ajoneuvolla’ tarkoitetaan alaluokan I, II tai A ajoneuvoa, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille varatusta alueesta (nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerroksisten ajoneuvojen alakerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle. 2.1.5 ’Korilla’ tarkoitetaan erillistä teknistä yksikköä, joka käsittää ajoneuvon kaikki sisäiset ja ulkoiset erityisvarusteet. 2.1.6 ’Kaksikerroksisella ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa matkustajille tarkoitetut tilat on järjestetty ainakin yhdessä osassa kahteen päällekkäin olevaan tasoon ja jonka ylemmässä kerroksessa ei ole seisoville matkustajille varattua tilaa. 2.1.7 ’Erillisellä teknisellä yksiköllä’ tarkoitetaan ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen mutta ainoastaan yhteen tai useampaan määrättyyn ajoneuvotyyppiin kuuluvana. 2.1.8 ’Johdinautolla’ tarkoitetaan sähkökäyttöistä ajoneuvoa, joka saa käyttövoiman yläpuolellaan olevista ajolangoista. Tässä säännössä mukaan luetaan myös ajoneuvot, joissa on sisäänrakennettu lisävoimanlähde (kaksitoimiajoneuvot) tai väliaikainen ulkoinen ohjaus (pakko-ohjatut johdinautot). 2.1.9 ’Katottomalla ajoneuvolla’ (2) tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa ei ole kerroksen osittain tai lainkaan kattavaa kattoa. Kaksikerroksisen ajoneuvon tapauksessa kyse on ylemmästä kerroksesta. Mihinkään luokkaan kuuluvan ajoneuvon katottomassa kerroksessa ei saa olla seisoville matkustajille tarkoitettuja tiloja.

2.2 Tyyppien määritelmät 2.2.1 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien keskeisten seikkojen osalta: a) korin valmistaja b) alustan valmistaja c) ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa) d) korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen) e) korityyppi, jos kori on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä. 2.2.2 ’Korityypillä’ tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta: a) korin valmistaja b) ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa) c) korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen) d) täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuudella e) ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa.

2.3 ’Ajoneuvon tai erillisen teknisen yksikön hyväksynnällä’ tarkoitetaan kohdassa 2.2 määritellyn ajoneuvo- tai korityypin hyväksyntää ottaen huomioon tässä säännössä eritellyt rakenteelliset piirteet.

2.4 ’Korirakenteella’ tarkoitetaan korin sitä osaa, joka myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa.

2.5 ’Käyttöovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu matkustajien käyttöön tavallisissa olosuhteissa kuljettajan istuessa.

2.6 ’Pariovella’ tarkoitetaan ovea, jonka ansiosta ajoneuvossa on kaksi sisäänkäyntiä tai kahta sisäänkäyntiä vastaava sisäänkäynti.

2.7 ’Liukuovella’ tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes suoraa kiskoa pitkin.

2.8 ’Hätäovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityisesti hätätilanteessa.

2.9 ’Hätäikkunalla’ tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa.

2.10 ’Kaksi- tai useampiosaisella ikkunalla’ tarkoitetaan hätäikkunaa, joka silloin, kun sen jakaa kahteen tai useampaan osaan kuvitteellisilla pystyviivoilla tai -tasoilla, koostuu kahdesta tai useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavanomaista hätäikkunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset.

2.11 ’Hätäluukulla’ tarkoitetaan katossa tai lattiassa olevaa aukkoa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien varauloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa.

2.12 ’Varauloskäynnillä’ tarkoitetaan hätäovea, -ikkunaa tai -luukkua.

2.13 ’Uloskäynnillä’ tarkoitetaan käyttöovea, kerrostenvälistä tai varauloskäynnille johtavaa portaikkoa taikka varauloskäyntiä.

2.14 Lattia tai kerros: 2.14.1 ’Lattialla’ tarkoitetaan korin sitä osaa, jonka yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien, kuljettajan ja mahdollisten henkilökunnan jäsenten jalkoja ja joka voi kannattaa istuinkiinnityksiä. 2.14.2 ’Kerroksella’ tarkoitetaan lattian sitä osaa, joka on tarkoitettu ainoastaan matkustajille.

2.15 ’Käytävällä’ tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä tai pyörätuolin käyttäjille tarkoitetulta erityisalueelta toiselle istuimelle tai istuinriville tai pyörätuolin käyttäjille tarkoitetulle erityisalueelle tai sisäänkäynnille käyttöovelta tai käyttöovelle, kerrostenväliseltä portaikolta tai portaikolle sekä seisoville matkustajille varatulta alueelta tai alueelle. Siihen eivät kuulu seuraavat: 2.15.1 kunkin istuimen edessä oleva 300 mm:n tila paitsi siinä tapauksessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyörän kaaren yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin (ks. liite 4, kuva 25) 2.15.2 askelmien tai portaikon yläpuolella oleva tila (paitsi jos askelman pinta jatkuu käytävän tai sisäänkäynnin pintana) 2.15.3 mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinriville tai kahdelle vastakkain olevalle poikittaisistuimelle tai istuinriville.

2.16 ’Sisäänkäynnillä’ tarkoitetaan tilaa, joka jatkuu käyttöovelta sisälle ajoneuvoon ylimmän askelman uloimpaan reunaan (käytävän reunaan), kerrostenväliseen portaikkoon tai varauloskäynnille johtavaan portaikkoon. Jos ovella ei ole askelmaa, sisäänkäynniksi katsotaan tila, joka mitataan liitteen 3 kohdan 7.7.1 mukaisesti 300 mm:n etäisyydelle testimittausvälineen sisäpinnan alkuasennosta.

2.17 ’Ohjaamolla’ tarkoitetaan hätätilanteita lukuun ottamatta yksinomaan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon kuljettamisessa ja muussa käyttämisessä tarvittavat laitteet.

2.18 ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen kuormaamattoman ajoneuvon massaa koreineen ja kytkentälaitteineen, jos kyseessä on vetoajoneuvo, tai alustan ja ohjaamon yhteismassaa, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna jäähdytysneste, öljyt, 90 prosenttia polttoaineesta, 100 prosenttia muista nesteistä kuin jätevesistä, työkalut, varapyörä ja kuljettaja (75 kg), ja linja-autojen osalta henkilökunnan jäsenen massa (75 kg), jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle).

2.19 ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja suorituskykyyn. Suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käytetään ajoneuvon luokan määrittämiseksi.

2.20 ’Matkustajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä henkilökunnan jäsen.

2.21 ’Liikuntaesteisellä matkustajalla’ tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden on erityisen vaikea käyttää julkisia liikennevälineitä, kuten vammaisia (aistivammaiset, kehitysvammaiset ja pyörätuolin käyttäjät mukaan luettuina), raajavammaisia, pienikokoisia henkilöitä, painavien matkatavaroiden kanssa matkustavia, vanhuksia, raskaana olevia naisia, kärrylaukkua kuljettavia henkilöitä sekä lasten kanssa liikkuvia henkilöitä (rattaissa istuvat lapset mukaan luettuina).

2.22 ’Pyörätuolin käyttäjällä’ tarkoitetaan henkilöä, joka sairauden tai vamman vuoksi käyttää liikkumiseen pyörätuolia.

2.23 ’Henkilökunnan jäsenellä’ tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä on toimia apukuljettajana tai mahdollisena avustajana.

2.24 ’Matkustamolla’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua tilaa, ei kuitenkaan tilaa, jossa on kiinteitä laitteistoja, kuten baareja, pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavaratiloja.

2.25 ’Konekäyttöisellä käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, joka toimii ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulkemista ohjaa kuljettaja tai henkilökunnan jäsen kauko-ohjauksella, jos se ei tapahdu automaattisesti.

2.26 ’Automaattisella käyttöovella’ tarkoitetaan konekäyttöistä käyttöovea, joka voidaan avata (muutoin kuin hätätilanteessa käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on käyttänyt hallintalaitetta ja kuljettaja on aktivoinut hallintalaitteet, ja joka sulkeutuu tämän jälkeen automaattisesti.

2.27 ’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää ajoneuvon liikkeelle lähdön pysähdyksen jälkeen, kun jokin ovista ei ole täysin sulkeutunut.

2.28 ’Kuljettajan ohjaamalla käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, jonka tavallisesti avaa ja sulkee kuljettaja.

2.29 ’Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jossa on ylimääräistä tilaa liikuntaesteistä matkustajaa varten ja joka on merkitty tätä tarkoitusta varten.

2.30 ’Ajoneuvoon pääsyä helpottavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla helpotetaan pääsyä ajoneuvoon pyörätuolia käyttäen, esimerkiksi hissiä tai luiskaa.

2.31 ’Niiausjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla ajoneuvon koria lasketaan kokonaan tai osittain suhteessa tavanomaiseen kulkuasentoon.

2.32 ’Hissillä’ tarkoitetaan laitetta tai järjestelmää, jossa on nostosilta, jota voidaan nostaa tai laskea siten, että matkustajat voivat siirtyä matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän välillä.

2.33 ’Luiskalla’ tarkoitetaan laitetta, joka yhdistää matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän. Käyttöasennossa siihen kuuluu pinta, joka voi liikkua osana luiskan käyttämistä tai olla käyttövalmiina vain luiskan ollessa käyttöasennossa ja jonka yli pyörätuolin on tarkoitus kulkea.

2.34 ’Siirrettävällä luiskalla’ tarkoitetaan luiskaa, joka voidaan irrottaa ajoneuvon rakenteesta ja jota kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi käyttää.

2.35 ’Irrotettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka voidaan helposti irrottaa ajoneuvosta.

2.36 ’Etuosalla’ ja ’takaosalla’ tarkoitetaan ajoneuvon etuosaa tai takaosaa tavanomaisen kulkusuunnan mukaisesti, ja termit ”edessä oleva”, ”etummainen”, ”takana oleva” ja ”takimmainen” on ymmärrettävä vastaavasti.

2.37 ’Kerrostenvälisellä portaikolla’ tarkoitetaan portaikkoa, joka yhdistää yläkerroksen ja alakerroksen.

2.38 ’Erillisellä osastolla’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa tilaa, jossa matkustajat tai henkilökunnan jäsenet voivat olla ajoneuvon ollessa käytössä ja joka on erillään matkustajien tai henkilökunnan muista tiloista, paitsi jos tilan väliseinä on sellainen, että matkustajilla on näköyhteys seuraavaan matkustajatilaan, ja jos tila on yhdistetty muihin tiloihin käytävällä, jossa ei ole ovia.

2.39 ’Varauloskäynnille johtavalla portaikolla’ tarkoitetaan yläkerroksesta lähtevää portaikkoa, joka päättyy hätäovelle.

2.40 ’Käyttöoven valaistuksella’ tarkoitetaan ajoneuvon valaistuslaitteita, jotka on suunniteltu valaisemaan käyttöovien ja pyörien seutua ajoneuvon ulkopuolella.

2.41 ’Yölukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka avulla ajoneuvon käyttö- ja hätäovet voidaan lukita.

2.42 ’Hätävalaistusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka tarjoaa vähimmäistasoisen valaistuksen, jonka avulla matkustajat voivat turvallisesti poistua, varauloskäynnit mukaan luettuina.

2.43 ’Turvaopasteella’ tarkoitetaan visuaalisista elementeistä koostuvaa kokoonpanoa, jolla annetaan turvallisuuteen liittyvä viesti.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Hakemuksen, joka koskee

a) ajoneuvotyypin

b) erillisen teknisen yksikön tyypin tai

c) erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korityypillä varustetun ajoneuvotyypin

hyväksyntää sen rakenteellisten ominaisuuksien osalta, jättää valmistaja tai valmistajan valtuuttama edustaja.

3.2 Jos hyväksyntähakemus koskee ajoneuvoa, joka on valmistettu asentamalla alustaan jo tyyppihyväksytty kori, valmistajalla tarkoitetaan kokoajaa.

3.3. Rakenteellisia piirteitä koskevan ilmoituslomakkeen malli on liitteen 1 osassa 1 seuraavasti:

3.3.1 Lisäys 1: ajoneuvotyyppi

3.3.2 Lisäys 2: korityyppi

3.3.3 Lisäys 3: erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustettu ajoneuvotyyppi.

3.4 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavat ajoneuvot tai korit.

4. HYVÄKSYNTÄ

4.1 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo tai kori vastaa kohdan 5 vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvo- tai korityypille annettava tyyppihyväksyntä.

4.2 Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 06, mikä vastaa muutossarjaa 06) käyvät ilmi ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle kohdassa 2.2 tarkoitetulle ajoneuvo- tai korityypille.

4.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvo- tai korityypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4 Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen ajoneuvoon tai koriin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:

4.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

4.4.2 kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero

4.4.3 lisätunnus, joka koostuu niitä alaluokkia merkitsevistä roomalaisista numeroista, joita varten ajoneuvo tai kori on hyväksytty. Erillisenä hyväksytyssä korissa on lisäksi oltava merkittynä S-kirjain.

4.5 Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen mukaiset muut merkit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määrätyn tunnuksen oikealle puolelle.

4.6 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7 Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tai korin tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8 Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5. VAATIMUKSET

5.1 Kaikkien ajoneuvojen on täytettävä tämän säännön liitteessä 3 esitetyt vaatimukset. Erikseen hyväksytyn korin on oltava liitteen 10 mukainen. Liitteen 10 mukaisesti hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon hyväksyntä suoritetaan kyseisen liitteen mukaisesti.

5.2 Alaluokkaan I kuuluvien ajoneuvojen on oltava liitteessä 8 esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti sellaisia, että liikuntaesteiset ja ainakin yksi pyörätuolia käyttävä henkilö ja yhdet kokoon taittamattomat lastenvaunut tai lastenrattaat pääsevät niihin. Alaluokan I jäykissä ajoneuvoissa voidaan pyörätuolille varattu tila yhdistää kokoon taittamattomille lastenrattaille tai lastenvaunuille varattuun tilaan. Alue on tällöin varustettava alueelle tai sen viereen kiinnitetyillä merkeillä, joissa on seuraava teksti taikka sitä vastaava teksti tai kuvamerkki:

”Anna tarvittaessa paikka pyörätuolin käyttäjälle”.

5.3 Sopimuspuolet voivat vapaasti valita sopivimman ratkaisun, jolla helpotetaan pääsyä muihin kuin alaluokkaan I kuuluviin ajoneuvoihin. Jos kuitenkin muita kuin alaluokan I ajoneuvoja varustetaan liikuntaesteisille ja/tai pyörätuolin käyttäjille tarkoitetuilla ominaisuuksilla tai laitteilla, näiden on oltava liitteessä 8 esitettyjen asiaankuuluvien vaatimusten mukaiset.

5.4 Tämän säännön vaatimukset eivät estä sopimuspuolen kansallisia viranomaisia täsmentämästä, että tietyt toimintatyypit on varattu ajoneuvoille, jotka on varustettu liikuntaesteisiä matkustajia varten liitteen 8 mukaisesti.

5.5 Jollei toisin ilmoiteta, kaikki mittaukset on tehtävä ajoneuvon ollessa massaltaan ajokuntoinen sekä paikoillaan tasaisella ja vaakasuoralla alustalla tavanomaisessa ajokunnossa. Jos ajoneuvossa on niiausjärjestelmä, sen on oltava asennossa, jossa ajoneuvo on tavanomaisessa ajokorkeudessaan. Jos kyseessä on korin hyväksyminen erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on ilmoitettava korin asento suhteessa tasaiseen vaakasuoraan alustaan.

5.6 Vaikka tässä säännössä edellytettäisiin, että ajoneuvon jokin pinta on vaakasuorassa tai tietyssä kulmassa ajoneuvon ollessa massaltaan ajokunnossa, pinta voi ylittää tämän kaltevuuden tai olla kalteva ajoneuvon ollessa massaltaan ajokunnossa, jos ajoneuvossa on mekaaninen jousitus, edellyttäen, että kyseinen edellytys täyttyy ajoneuvon ollessa valmistajan ilmoittamassa kuormitustilassa. Jos ajoneuvossa on niiausjärjestelmä, se ei saa olla käytössä.

6. AJONEUVO- TAI KORITYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

6.1 Ajoneuvo- tai korityyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

6.1.1 katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo tai kori joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset,

6.1.2 vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

6.2 Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen ja erittely muutoksista annetaan tämän säännön kohdassa 4.3 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

6.3 Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevassa 2 osassa esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

7. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

7.1 Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajoneuvot ja korit on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdassa 5 määrätyt vaatimukset.

7.2 Tyyppihyväksyntäviranomainen, joka on antanut tyyppihyväksynnän, voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Yleensä nämä tarkastukset tehdään kahden vuoden välein.

8. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

8.1 Ajoneuvo- tai korityypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 5 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta.

8.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevassa 2 osassa esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

9. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvo- tai korityypin valmistamisen, hänen on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

10.1 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 04 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

10.2 Kun muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

10.3 Kun tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen hyväksynnän ja ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 04 vaatimuksia.

10.4 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta ajoneuvon hyväksyntää, joka on myönnetty tämän säännön muutossarjan 03 mukaisesti, jos ajoneuvoon ei sovelleta muutossarjaa 04.

10.5 Kohtien 10.2 ja 10.3 määräyksistä riippumatta ne säännön aiempiin muutossarjoihin perustuvat ajoneuvojen, joita muutossarja 04 ei koske, hyväksynnät ovat edelleen voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

10.6 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 05 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

10.7 Kun muutossarjan 05 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

10.8 Kun tämän säännön muutossarjan 05 voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen hyväksynnän ja ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 05 vaatimuksia.

10.9 Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on riippumatta kohtien 10.7 ja 10.8 määräyksistä edelleen hyväksyttävä sellaiset tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat aiempiin muutossarjoihin ja joita muutossarja 05 ei koske.

10.10 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta sellaisen ajoneuvon hyväksyntää, joita muutossarja 05 ei koske.

10.11 Kun muutossarjan 06 voimaantulopäivästä on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää tyyppihyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

10.12 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön muutossarjan 05 mukaisesti.

10.13 Kun tämän säännön muutossarjan 06 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten ei tarvitse hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on tyyppihyväksytty tämän säännön muutossarjan 05 mukaisesti.

11. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12. VARALLA

(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Kansalliset viranomaiset voivat vahvistaa sääntöjä tällaisten ajoneuvojen käytölle.

(3) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

LIITE 1 OSA 1 Lisäys 1 Hyväksyntäasiakirjat – ilmoituslomakkeiden mallit Luokan M2 tai M3 ajoneuvojen yleisen rakenteen tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi: … 1.2.1 Alusta: … 1.2.2 Kori/koko ajoneuvo: … 1.3 Tyyppitunniste, jos merkitty ajoneuvoon (b): … 1.3.1 Alusta: … 1.3.2 Kori/koko ajoneuvo: … 1.3.3 Näiden merkintöjen sijainti … 1.3.3.1 Alusta: … 1.3.3.2 Kori/koko ajoneuvo: … 1.4 Ajoneuvoluokka (c): … 1.5 Valmistajan nimi ja osoite: … 1.6 Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 2. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: … 2.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: … 2.3 Akselien ja pyörien määrä: … 2.3.1 Paripyörillä varustettujen akselien määrä ja sijainti: … 2.3.2 Ohjaavien akselien määrä ja sijainti: … 2.4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 2.5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): … 2.6 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2.7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): … 2.8 Ohjauksen kätisyys: 2.8.1 Ajoneuvo on varustettu ajettavaksi oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä. 2.9 Ilmoitetaan, onko ajoneuvo tarkoitettu vetämään perävaunua ja onko perävaunu puoliperävaunu, vetoaisalla varustettu perävaunu vai keskiakseliperävaunu. … 3. MASSAT JA MITAT (e) (kg JA mm) (VIITATAAN PIIRROKSIIN TARVITTAESSA) 3.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) (f): … 3.2 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) … 3.2.1 Alustat, joissa on kori 3.2.1.1 Pituus (j): … 3.2.1.2 Leveys (k): … 3.2.1.3 Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 3.2.1.4 Etuylitys (m): … 3.2.1.5 Takaylitys (n): … 3.3 Ajoneuvon painopisteen sijainti teknisesti suurimmalla sallitulla kuormalla pituus-, sivu- ja pystysuunnassa: 3.4 Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin luokkaan M1 kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.4.1 Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.5 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (kunkin vaihtoehdon suurin ja pienin arvo): … 3.5.1 Tämän massan jakautuminen akseleille (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.6 Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselikuormitus/-massa: … 3.7 Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: … 3.7.1 moottoriajoneuvossa: … 4. KORI 4.1 Korityyppi yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (1) 4.2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: … 5. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 5.1 Ajoneuvon alaluokka (I, II, III, A, B): 5.2 Matkustajille varattu alue (m2): … 5.2.1 Kokonaisalue (So): … 5.2.2 Yläkerros (Soa) (1): … 5.2.3 Alakerros (Sob) (1): … 5.2.4 Seisovia matkustajia varten (S1): … 5.3 Matkustajien määrä (istuvat ja seisovat): … 5.3.1 Kokonaismäärä (N) (2) (3): … 5.3.2 Yläkerros (Na) (1) (2) (3): … 5.3.3 Alakerros (Nb) (1) (2) (3): … 5.4 Matkustajien määrä (istuvat) (2): … 5.4.1 Kokonaismäärä (A) (2) (3): … 5.4.2 Yläkerros (Aa) (1) (2) (3): … 5.4.3 Alakerros (Ab) (1) (2) (3): … 5.5 Henkilökunnan jäsenen istuin: kyllä/ei (1) 5.6 Käyttöovien määrä:. … 5.7 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, hätäluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko): … 5.7.1 Yhteensä:. … 5.7.2 Yläkerros (1): … 5.7.3 Alakerros (1): … 5.8 Matkatavaratilojen koko (m3): … 5.9 Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): … 5.10 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. luiskat, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: … 6. JOHDINAUTOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 6.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 6.1.1 Lämpötila … 6.1.2 Ilmankosteus … 6.1.3 Ilmanpaine … 6.1.4 Korkeus merenpinnasta … 6.2 Ajoneuvo 6.2.1 Mitat navat lukittuina … 6.2.2 Syöttö … 6.2.3 Ajolangan nimellisjännite (V) … 6.2.4 Ajoneuvon nimellisvirta (A), mukaan luettuina apumoottorit, ilmastointi … 6.2.5 Suorituskyky … 6.2.6 Suurin nopeus (km/h: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.7 Suurin kaltevuus (%: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.8 Päävirtapiirien kuvaus … 6.2.9 Piirikaaviot … 6.2.10 Turvatoimet (yleiskaaviot ja -piirustukset) … 6.2.11 Eristyksen valvonta (jos on) … 6.2.12 Valvontalaitteen merkki ja tyyppi … 6.2.13 Valvontaperiaate ja sen kuvaus … 6.2.14 Komponenttien eristystasojen kuvaus … 6.3 Sähkömoottori 6.3.1 Sähkömoottorin merkki ja tyyppi … 6.3.2 Tyyppi (käämitys, magnetointi) … 6.3.3 Suurin tuntiteho/jatkuva teho (kW) … 6.3.4 Nimellisjännite (V) … 6.3.5 Nimellisvirta (A) … 6.3.6 Nimellistaajuus (Hz) … 6.3.7 Sijainti ajoneuvossa … 6.4 Tehoelektroniikka 6.4.1 Vaihtosuuntaajan merkki ja tyyppi … 6.4.2 Suurin jatkuva teho … 6.4.3 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.4 24 V:n akun laturin merkki ja tyyppi … 6.4.5 Suurin jatkuva teho … 6.4.6 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.7 Kolmivaihevaihtovirtalähteen merkki ja tyyppi … 6.4.8 Suurin jatkuva teho … 6.4.9 Jäähdytysjärjestelmä … 6.5 Itsenäisen käytön voimanlähde: 6.5.1 Varastointijärjestelmä … 6.5.2 Akku/superkondensaattorit … 6.5.3 Varastointijärjestelmän merkki ja tyyppi … 6.5.4 Paino (kg) … 6.5.5 Kapasiteetti (Ah) … 6.5.6 Sijainti ajoneuvossa … 6.5.7 Ohjausyksikön merkki ja tyyppi … 6.5.8 Laturin merkki ja tyyppi … 6.5.9 Nimellisjännite (V)/pienin jännite (V)/jännite latauksen lopussa (V) … 6.5.10 Nimellisvirta (A)/suurin purkausvirta (A), suurin latausvirta (A) … 6.5.11 Kaavio käytöstä, ohjauksesta ja turvallisuudesta … 6.5.12 Latausjaksojen ominaisuudet … 6.5.13 Moottori-generaattoriyksikkö … 6.5.14 Tuntiteho/jatkuva teho (kW) … 6.5.15 Yksikön tai moottorin ja generaattorin merkki ja tyyppi … 6.5.16 Polttoaine ja polttoainejärjestelmä … 6.5.17 Sijainti ajoneuvossa … 6.6 Virroitin 6.6.1 Virroittimen merkki ja tyyppi … 6.6.2 Virroittimen käyttö b) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). c) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselmassa (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.3). d) Jos mahdollista, euronormin mukainen nimitys, muussa tapauksessa i) materiaalin kuvaus ii) myötöraja iii) vetomurtolujuus iv) venymä (prosentteina) v) Brinell-kovuus. e) Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa. f) ISO-standardi 612-1978, kohta 6.4. j) Liitteen 11 kohta 2.2.1. k) Liitteen 11 kohta 2.2.2. l) Liitteen 11 kohta 2.2.3. m) ISO-standardi 612-1978, kohta 6.6. n) ISO-standardi 612-1978, kohta 6.7. o) Kuljettajan ja mahdollisen henkilökunnan jäsenen massaksi arvioidaan 75 kg (henkilö 68 kg ja matkatavarat 7 kg ISO-standardin 2416-1992 mukaisesti). Polttonestesäiliö täytetään 90-prosenttisesti ja muut nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä) 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti. y) Perävaunujen ja puoliperävaunujen osalta, jotka aiheuttavat merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään, tämä arvo jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä sisällytetään suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. z) Etuohjaamolla tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin alareunan etummaisen pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä. Lisäys 2 Luokan M2 tai M3 ajoneuvojen korin tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi: … 1.3 Tyyppitunniste, jos merkitty ajoneuvoon (b): … 1.3.1 Kori/koko ajoneuvo: … 1.3.2 Merkinnän sijainti: … 1.3.3 Kori/koko ajoneuvo: … 1.4 Komponenttien ja erillisten teknisten yksikköjen tapauksessa tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa. … 1.5 Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 2. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: … 2.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: … 2.3 Akselien ja pyörien määrä: … 2.4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 2.5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): … 2.6 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2.7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): … 2.8 Ohjauksen kätisyys: … 3. MASSAT JA MITAT (e) (kg JA mm) (VIITATAAN PIIRROKSIIN TARVITTAESSA) 3.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) (f): … 3.2 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) … 3.2.1 Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta: … 3.2.1.1 Pituus (j): … 3.2.1.2 Leveys (k): … 3.2.1.3 Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 4. KORI 4.1 Korityyppi yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (4) 4.2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: … 5. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 5.1 Ajoneuvon alaluokka (I, II, III, A, B): 5.1.1 Alustatyypit, joihin voidaan asentaa tyyppihyväksytty kori (valmistajat ja ajoneuvotyypit): … 5.2 Matkustajille varattu alue (m2): … 5.2.1 Kokonaisalue (So): … 5.2.1.1 Yläkerros (Soa) (4): … 5.2.1.2 Alakerros (Sob) (4): … 5.2.2 Seisovia matkustajia varten (S1): … 5.3 Matkustajien määrä (istuvat ja seisovat): … 5.3.1 Kokonaismäärä (N) (5) (6): … 5.3.2 Yläkerros (Na) (4) (5) (6): … 5.3.3 Alakerros (Nb) (4) (5) (6): … 5.4 Matkustajaistuinten määrä (5): … 5.4.1 Kokonaismäärä (A) (5) (6): … 5.4.2 Yläkerros (Aa) (4) (5) (6): … 5.4.3 Alakerros (Ab) (4) (5) (6): … 5.5 Käyttöovien määrä: … 5.6 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, hätäluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko): … 5.6.1 Yhteensä:. … 5.6.2 Yläkerros (4): … 5.6.3 Alakerros (4): … 5.7 Matkatavaratilojen koko (m3): … 5.8 Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): … 5.9 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. luiskat, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: … 5.10 Tämän säännön kohdat, jotka on täytettävä ja osoitettava tämän erillisen teknisen yksikön osalta: … 6. JOHDINAUTOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 6.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 6.1.1 Lämpötila … 6.1.2 Ilmankosteus … 6.1.3 Ilmanpaine … 6.1.4 Korkeus merenpinnasta … 6.2 Ajoneuvo 6.2.1 Mitat navat lukittuina … 6.2.2 Syöttö … 6.2.3 Ajolangan nimellisjännite (V) … 6.2.4 Ajoneuvon nimellisvirta (A), mukaan luettuina apumoottorit, ilmastointi … 6.2.5 Suorituskyky … 6.2.6 Suurin nopeus (km/h: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.7 Suurin kaltevuus (%: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.8 Päävirtapiirien kuvaus … 6.2.9 Piirikaaviot … 6.2.10 Turvatoimet (yleiskaaviot ja -piirustukset) … 6.2.11 Eristyksen valvonta (jos on) … 6.2.12 Valvontalaitteen merkki ja tyyppi … 6.2.13 Valvontaperiaate ja sen kuvaus … 6.2.14 Komponenttien eristystasojen kuvaus … 6.3 Sähkömoottori 6.3.1 Sähkömoottorin merkki ja tyyppi … 6.3.2 Tyyppi (käämitys, magnetointi) … 6.3.3 Suurin tuntiteho/jatkuva teho (kW) … 6.3.4 Nimellisjännite (V) … 6.3.5 Nimellisvirta (A) … 6.3.6 Nimellistaajuus (Hz) … 6.3.7 Sijainti ajoneuvossa … 6.4 Tehoelektroniikka 6.4.1 Vaihtosuuntaajan merkki ja tyyppi … 6.4.2 Suurin jatkuva teho … 6.4.3 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.4 24 V:n akun laturin merkki ja tyyppi … 6.4.5 Suurin jatkuva teho… 6.4.6 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.7 Kolmivaihevaihtovirtalähteen merkki ja tyyppi … 6.4.8 Suurin jatkuva teho … 6.4.9 Jäähdytysjärjestelmä … 6.5 Itsenäisen käytön voimanlähde: 6.5.1 Varastointijärjestelmä … 6.5.2 Akku/superkondensaattorit … 6.5.3 Varastointijärjestelmän merkki ja tyyppi … 6.5.4 Paino (kg) … 6.5.5 Kapasiteetti (Ah) … 6.5.6 Sijainti ajoneuvossa … 6.5.7 Ohjausyksikön merkki ja tyyppi … 6.5.8 Laturin merkki ja tyyppi … 6.5.9 Nimellisjännite (V)/pienin jännite (V)/jännite latauksen lopussa (V) … 6.5.10 Nimellisvirta (A)/suurin purkausvirta (A), suurin latausvirta (A) … 6.5.11 Kaavio käytöstä, ohjauksesta ja turvallisuudesta … 6.5.12 Latausjaksojen ominaisuudet … 6.5.13 Moottori-generaattoriyksikkö … 6.5.14 Tuntiteho/jatkuva teho (kW) … 6.5.15 Yksikön tai moottorin ja generaattorin merkki ja tyyppi … 6.5.16 Polttoaine ja polttoainejärjestelmä … 6.5.17 Sijainti ajoneuvossa … 6.6 Virroitin 6.6.1 Virroittimen merkki ja tyyppi … 6.6.2 Virroittimen käyttö Huomautukset: Katso lisäys 1. Lisäys 3 Luokan M2 tai M3 ajoneuvon, jonka kori on aiemmin hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, yleisen rakenteen tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi: … 1.2.1 Alusta: … 1.2.2 Kori/koko ajoneuvo: … 1.3 Tyyppitunniste, jos merkitty ajoneuvoon (b): … 1.3.1 Alusta: … 1.3.2 Kori/koko ajoneuvo: … 1.3.3 Merkintöjen sijainti: … 1.3.3.1 Alusta: … 1.3.3.2 Kori/koko ajoneuvo: … 1.4 Ajoneuvoluokka (c): … 1.5 Valmistajan nimi ja osoite: … 1.6 Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 2. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: … 2.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: … 2.3 Akselien ja pyörien määrä: … 2.3.1 Paripyörillä varustettujen akselien määrä ja sijainti: … 2.4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 2.5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): … 2.6 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2.7 Ohjauksen kätisyys: 2.7.1 Ajoneuvo on varustettu ajettavaksi oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (7) liikenteessä. 3. MASSAT JA MITAT (e) (kg JA mm) (VIITATAAN PIIRROKSIIN TARVITTAESSA) 3.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) (f): … 3.2 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) … 3.2.1 Alustat, joissa on kori 3.2.1.1 Pituus (j): … 3.2.1.2 Leveys (k): … 3.2.1.2.1 Suurin leveys: … 3.2.1.3 Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 3.3 Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin luokkaan M1 kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle): (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.3.1 Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.4 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (y) (vähimmäis- ja enimmäisarvo): … 3.4.1 Tämän massan jakautuminen akseleille sekä puoliperävaunujen tai keskiakseliperävaunujen kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (vähimmäis- ja enimmäisarvo): … 3.5 Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa/-kuormitus: … 4. [VARATTU] 5. [VARATTU] 6. JOHDINAUTOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 6.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 6.1.1 Lämpötila … 6.1.2 Ilmankosteus … 6.1.3 Ilmanpaine … 6.1.4 Korkeus merenpinnasta … 6.2 Ajoneuvo 6.2.1 Mitat navat lukittuina … 6.2.2 Syöttö … 6.2.3 Ajolangan nimellisjännite (V) … 6.2.4 Ajoneuvon nimellisvirta (A), mukaan luettuina apumoottorit, ilmastointi … 6.2.5 Suorituskyky … 6.2.6 Suurin nopeus (km/h: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.7 Suurin kaltevuus (%: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.8 Päävirtapiirien kuvaus … 6.2.9 Piirikaaviot … 6.2.10 Turvatoimet (yleiskaaviot ja -piirustukset) … 6.2.11 Eristyksen valvonta (jos on) … 6.2.12 Valvontalaitteen merkki ja tyyppi … 6.2.13 Valvontaperiaate ja sen kuvaus … 6.2.14 Komponenttien eristystasojen kuvaus … 6.3 Sähkömoottori 6.3.1 Sähkömoottorin merkki ja tyyppi … 6.3.2 Tyyppi (käämitys, magnetointi) … 6.3.3 Suurin tuntiteho/jatkuva teho (kW) … 6.3.4 Nimellisjännite (V) … 6.3.5 Nimellisvirta (A) … 6.3.6 Nimellistaajuus (Hz) … 6.3.7 Sijainti ajoneuvossa … 6.4 Tehoelektroniikka 6.4.1 Vaihtosuuntaajan merkki ja tyyppi … 6.4.2 Suurin jatkuva teho … 6.4.3 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.4 24 V:n akun laturin merkki ja tyyppi … 6.4.5 Suurin jatkuva teho … 6.4.6 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.7 Kolmivaihevaihtovirtalähteen merkki ja tyyppi … 6.4.8 Suurin jatkuva teho … 6.4.9 Jäähdytysjärjestelmä … 6.5 Itsenäisen käytön voimanlähde: 6.5.1 Varastointijärjestelmä … 6.5.2 Akku/superkondensaattorit … 6.5.3 Varastointijärjestelmän merkki ja tyyppi … 6.5.4 Paino (kg) … 6.5.5 Kapasiteetti (Ah) … 6.5.6 Sijainti ajoneuvossa … 6.5.7 Ohjausyksikön merkki ja tyyppi … 6.5.8 Laturin merkki ja tyyppi … 6.5.9 Nimellisjännite (V)/pienin jännite (V)/jännite latauksen lopussa (V) … 6.5.10 Nimellisvirta (A)/suurin purkausvirta (A), suurin latausvirta (A) … 6.5.11 Kaavio käytöstä, ohjauksesta ja turvallisuudesta … 6.5.12 Latausjaksojen ominaisuudet … 6.5.13 Moottori-generaattoriyksikkö … 6.5.14 Tuntiteho/jatkuva teho (kW) … 6.5.15 Yksikön tai moottorin ja generaattorin merkki ja tyyppi … 6.5.16 Polttoaine ja polttoainejärjestelmä … 6.5.17 Sijainti ajoneuvossa … 6.6 Virroitin 6.6.1 Virroittimen merkki ja tyyppi … 6.6.2 Virroittimen käyttö Huomautukset: Katso lisäys 1. OSA 2 Lisäys 1 Lisäys 2 Lisäys 3 (1) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (2) Nivelajoneuvon tapauksessa ilmoitetaan istuinten määrä kussakin jäykässä osassa. (3) Jos ajoneuvo on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, tässä kohdassa ilmoitetaan pyörätuolien enimmäismäärä. Jos kuljetettavien pyörätuolien määrällä on vaikutusta matkustajakapasiteettiin, ilmoitetaan sallitut istuvien, seisovien ja pyörätuolia käyttävien matkustajien yhdistelmät. (4) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (5) Nivelajoneuvon tapauksessa ilmoitetaan istuinten määrä kussakin jäykässä osassa. (6) Jos ajoneuvo on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, tässä kohdassa ilmoitetaan pyörätuolien enimmäismäärä. Jos kuljetettavien pyörätuolien määrällä on vaikutusta matkustajakapasiteettiin, ilmoitetaan sallitut istuvien, seisovien ja pyörätuolia käyttävien matkustajien yhdistelmät. (7) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

LIITE 2 HYVÄKSYNTÄMERKIT MALLI A (Ks. tämän säännön kohta 4.4) Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on rakenteellisten ominaisuuksiensa osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) alaluokkaan III kuuluvaksi säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 062439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06. MALLI B (Ks. tämän säännön kohta 4.5) Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 107 ja 43 (1) mukaisesti. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 107 sisälsi muutossarjan 06 ja sääntö nro 43 oli alkuperäisessä muodossaan. MALLI C (Ks. tämän säännön kohta 4.4.3) Edellä esitetystä ajoneuvon koriin kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen korityyppi on erikseen hyväksytty rakenteellisten ominaisuuksiensa osalta Alankomaissa (E4) alaluokkaan III kuuluvana erillisenä korina (kirjain S) säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 062439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06. (1) Tämä numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

LIITE 3 VAATIMUKSET, JOTKA KAIKKIEN AJONEUVOJEN ON TÄYTETTÄVÄ 1.–6. (VARATTU) 7. VAATIMUKSET 7.1 Yleistä 7.1.1 Jos ohjaamossa ei ole kattoa, kuljettajalla on oltava jonkinlainen erityinen suoja kovaa tuulta, pölyä, rankkaa sadetta jne. vastaan. 7.2 Massat ja mitat 7.2.1 Ajoneuvojen on oltava liitteessä 11 esitettyjen vaatimusten mukaisia. 7.2.2 Matkustajille varattu alue 7.2.2.1 Matkustajille varattu kokonaispinta-ala S0 lasketaan vähentämällä ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta seuraavat: 7.2.2.1.1 ohjaamon pinta-ala 7.2.2.1.2 askelmien pinta-ala ovien luona ja kaikkien muiden enintään 300 mm syvien askelmien pinta-ala sekä oven ja sen mekanismin toimimiseen tarvittava pinta-ala 7.2.2.1.3 kaikkien sellaisten osien pinta-ala, joiden yläpuolella pystysuuntainen vapaa tila on korkeintaan 1 350 mm lattiasta mitattuna ja ottamatta huomioon tämän liitteen kohdissa 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 määriteltyä rakenteellista estettä. Alaluokkaan A tai B kuuluvien ajoneuvojen osalta tämä korkeus voidaan vähentää 1 200 mm:iin. 7.2.2.1.4 ajoneuvon kaikkien niiden osien pinta-ala, joihin pääsy on matkustajilta estetty tämän liitteen kohdan 7.9.4 mukaisesti 7.2.2.1.5 kaikkien sellaisten tilojen pinta-ala, jotka on varattu ainoastaan tavaroiden ja matkatavaroiden kuljettamiseen ja joihin pääsy on matkustajilta estetty 7.2.2.1.6 esteettömäksi työtilaksi varattu pinta-ala tarjoilupisteissä 7.2.2.1.7 ajoneuvon kaikkien portaikkojen, varauloskäynnille johtavien portaikkojen, kerrostenvälisten portaikkojen ja askelmien lattiapinta-ala. 7.2.2.2 Seisoville matkustajille varattu lattiapinta-ala S1 (vain alaluokkien A, I ja II ajoneuvot, joissa on sallittua kuljettaa seisovia matkustajia) lasketaan vähentämällä pinta-alasta S0 seuraavat: 7.2.2.2.1 lattian kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden kaltevuus ylittää kohdassa 7.7.6 määrätyt suurimmat sallitut arvot 7.2.2.2.2 kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joihin seisova matkustaja ei pääse silloin, kun kaikki istuimet lukuun ottamatta taitettavia istuimia ovat käytössä 7.2.2.2.3 kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden yläpuolella vapaa tila lattiasta on vähemmän kuin kohdassa 7.7.5.1 määritelty käytävän korkeus (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä) 7.2.2.2.4 pinta-ala eteenpäin siitä poikittaisesta pystytasosta, joka kulkee kuljettajan istuimen (taaimmassa säätöasennossaan) istuinosan pinnan keskikohdan poikki 7.2.2.2.5 kunkin istuimen (paitsi kokoontaitettavien istuinten) edessä oleva 300 mm:n tila paitsi sivuttain asetetun istuimen tapauksessa, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin. Jos istuinten määrä on muutettavissa, ks. kohta 7.2.2.4 niiden istuinten osalta, joiden katsotaan olevan käytössä. 7.2.2.2.6 mikä tahansa pinta, jota ei suljeta pois kohdissa 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ja johon ei voida sijoittaa 400 mm × 300 mm:n suuruista suorakulmiota 7.2.2.2.7 alaluokan II ajoneuvoissa pinta-ala, jossa ei saa seistä 7.2.2.2.8 kaksikerroksisissa ajoneuvoissa yläkerroksen koko pinta-ala 7.2.2.2.9 pyörätuolipaikkojen pinta-ala, kun kyseisten paikkojen katsotaan olevan pyörätuolin käyttäjien käytössä (katso kohta 7.2.2.4) 7.2.2.2.10 yksinomaan pyörätuolin käyttäjien käyttöön tarkoitettujen pyörätuolipaikkojen pinta-ala. 7.2.2.3 Ajoneuvossa on oltava määrä P kohdan 7.7.8 vaatimusten mukaisia istumapaikkoja, jotka eivät ole taitettavia istuimia. Jos ajoneuvo kuuluu alaluokkaan I, II tai A, istumapaikkojen määrän kussakin kerroksessa on oltava vähintään yhtä suuri kuin kyseisessä kerroksessa matkustajille ja henkilökunnalle (jos sellaista on) varatun lattia-alan neliömetrien määrä pyöristettynä alaspäin lähimpään kokonaislukuun. Määrää voidaan vähentää 10 prosentilla alaluokan I ajoneuvojen osalta yläkerrosta lukuun ottamatta. 7.2.2.4 Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, seisoville matkustajille varattu alue (S1) ja liitteen 11 kohdan 3.3.1 vaatimukset on määriteltävä soveltuvin osin kaikkien seuraavien järjestelyjen osalta: 7.2.2.4.1 kaikki mahdolliset istuimet ovat käytössä, jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä 7.2.2.4.2 kaikki mahdolliset seisoville matkustajille varatut alueet ovat käytössä, jäljelle jäävät istuville matkustajille varatut istuimet ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä 7.2.2.4.3 kaikki mahdolliset pyörätuolitilat ovat käytössä, jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja tämän jälkeen jäljelle jäävät käytettävissä olevat istuimet ovat käytössä. 7.2.3 Ajoneuvojen merkinnät 7.2.3.1 Ohjaamossa on oltava selvästi kuljettajan nähtävissä olevassa paikassa tilaa liitteen 11 kohdassa 3.3 määrätyille merkinnöille: 7.2.3.1.1 ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä 7.2.3.1.2 ajoneuvossa mahdollisesti olevien seisomapaikkojen enimmäismäärä 7.2.3.1.3 ajoneuvossa mahdollisesti olevien pyörätuolipaikkojen enimmäismäärä. 7.2.3.2 (Varattu) 7.2.3.3 (Varattu) 7.3 Onnettomuuksien estäminen 7.3.1 Jos ajoneuvon moottoritila sijaitsee ohjaamon takana, moottoria ei saa pystyä käynnistämään kuljettajan paikalta, kun ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva moottorin päähuoltoluukku, jonka kautta päästään suoraan käsiksi osiin (esimerkiksi vetopyörään tai -hihnoihin), jotka aiheuttavat vaaran moottorin käydessä, on avoinna. 7.4 Vakaustesti 7.4.1 Ajoneuvon on oltava riittävän vakaa, ettei ajoneuvon kaatumispistettä ylitetä, vaikka alustaa, jolla ajoneuvo on, kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 28 asteen kulmaan vaakatasosta. 7.4.2 Edellä mainitussa testissä ajoneuvon massan on oltava ajokuntoisen ajoneuvon massa tämän säännön kohdassa 2.18 määritellyllä tavalla, minkä lisäksi on seuraavien vaatimusten täytyttävä: 7.4.2.1 Kullekin matkustajan istuimelle (kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa vain yläkerroksen istuimille) on kohdistettava kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty liitteen 11 kohdassa 3.2.3.2.1). Jos yksikerroksisessa ajoneuvossa on tarkoitus kuljettaa seisovia matkustajia tai seisovaa miehistön jäsentä, kuormitusten Q tai henkilöitä edustavien 75 kg:n kuormitusten painopisteen on jakauduttava tasaisesti seisoville matkustajille tai seisovalle miehistön jäsenelle varatulle tilalle 875 mm korkeudella. Jos on tarkoitus, että kaksikerroksisessa ajoneuvossa on seisova henkilökunnan jäsen, häntä vastaavan 75 kg:n suuruisen massan painopiste on asetettava yläkerroksen käytävälle 875 mm:n korkeudelle. Jos ajoneuvo on varustettu matkatavaroiden kuljettamiseen katolla, kattoon on kiinnitettävä matkatavaroita edustava, tasaisesti jakautuva massa BX, joka on suuruudeltaan vähintään sama kuin valmistajan liitteen 11 kohdan 3.2.3.2.1 mukaisesti ilmoittama massa. Muissa matkatavaraosastoissa ei saa olla matkatavaroita. 7.4.2.2 Jos istumapaikkojen tai seisomapaikkojen määrä on ajoneuvossa vaihdeltavissa tai jos se on suunniteltu kuljettamaan yhtä tai useampaa pyörätuolia, kaikilla matkustamon alueilla, joilla kyseistä vaihtelua voi esiintyä, kohdassa 7.4.2.1 esitettyjen kuormitusten on oltava suurin seuraavista: a) niiden istuvien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, mukaan luettuna mahdollisten irrotettavien istuinten massa, b) niiden seisovien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, c) niiden pyörätuolien ja pyörätuolien käyttäjien massa, jotka voivat olla alueella, jolloin pyörätuoleja ja niiden käyttäjiä edustava 250 kg:n kokonaismassa sijoitetaan 500 mm:n korkeudelle lattiasta kunkin pyörätuolitilan keskikohdassa, d) niiden istuvien matkustajien, seisovien matkustajien ja pyörätuolin käyttäjien tai näiden yhdistelmien massa, jotka voivat olla alueella. 7.4.3 Kunkin sellaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa alustan, jolla ajoneuvo on ennen kuin sitä kallistetaan, ja ajoneuvon pyörän vanteen sen osan välisestä etäisyydestä, joka on lähinnä tätä alustaa, kun ajoneuvo on kuormitettu kohdan 7.4.2 mukaisesti. 7.4.4 Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutumaan keskenään kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa joutua keskenään kosketukseen eikä mikään osa saa vahingoittua tai siirtyä. 7.4.5 Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu kohdissa 7.4.1 ja 7.4.2 kuvatuissa olosuhteissa. Laskelmissa on otettava huomioon seuraavat parametrit: 7.4.5.1 massat ja mitat 7.4.5.2 painopisteen korkeus 7.4.5.3 jousivakiot 7.4.5.4 renkaiden pysty- ja vaakajäykkyys 7.4.5.5 ilmajousien ilmanpaineensäädön ominaisuudet 7.4.5.6 momenttien keskipisteen sijainti 7.4.5.7 korin vääntöjäykkyys. Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä. 7.5 Palosuojaus 7.5.1 Moottoritila 7.5.1.1 Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai materiaaleja, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi imeytyä, ellei materiaalia peitetä tiiviillä levyllä. 7.5.1.2 Joko moottoritilan sopivalla järjestelyllä tai valumisaukkojen avulla on pyrittävä mahdollisimman hyvin välttämään polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan osaan. 7.5.1.3 Moottoritilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on suunniteltu keräämään vapautuva energia pitkässä alamäessä, esim. hidastimen, tai korin sisätilojen lämmityslaitteen, ei kuitenkaan lämminvesikierrolla toimivan laitteen) ja ajoneuvon muun osan väliin on asennettava lämpöä eristävästä aineesta tehty väliseinä. Kaikkien väliseinän yhteydessä käytettävien osien, kuten kiinnikkeiden, liittimien ja tiivisteiden, on oltava tulenkestäviä. 7.5.1.4 Matkustamossa saa olla muulla kuin lämpimällä vedellä toimiva lämmityslaite, jos se on koteloitu laitteen tuottaman lämpötilan kestävällä aineella, ei päästä myrkyllistä kaasua ja on sijoitettu niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään kuuman pinnan kanssa. 7.5.1.5 Jos ajoneuvon moottori on sijoitettu ohjaamon takapuolelle, ohjaamossa on oltava hälytysjärjestelmä, joka varoittaa kuljettajaa ääni- ja valomerkillä ylikuumenemisesta moottoritilassa tai jossakin muussa tilassa, jossa on polttolämmitin. 7.5.1.5.1 Hälytysjärjestelmän on kyettävä havaitsemaan moottoritilan tai jonkin muun tilan, jossa on polttolämmitin, lämpötilan nouseminen korkeammaksi kuin tavanomaisen käytön aikainen lämpötila. 7.5.1.5.2 Kohdan 7.5.1.5.1 vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos seuraavia moottoritilassa ja niissä tiloissa, joissa on polttolämmitin, olevia alueita seurataan ylikuumenemisen varalta: 7.5.1.5.2.1 alueet, joissa mahdollisesti vuotavat syttyvät nesteet (tai kaasut) voivat päästä kosketuksiin jonkin sellaisen osan kanssa, jonka käyttölämpötila on sama tai korkeampi kuin syttyvän nesteen (tai kaasun) syttymislämpötila; tällaisia osia ovat esim. ahdin ja pakojärjestelmä, myös moottoriin asennetut osat 7.5.1.5.2.2 alueet, joissa mahdollisesti vuotavat syttyvät nesteet (tai kaasut) voivat päästä kosketuksiin jonkin suojatun osan kanssa, jonka käyttölämpötila on sama tai korkeampi kuin syttyvän nesteen (tai kaasun) syttymislämpötila; tällaisia osia ovat esim. erilliset lämmityslaitteet 7.5.1.5.2.3 alueet, joissa mahdollisesti vuotavat syttyvät nesteet (tai kaasut) voivat päästä kosketuksiin jonkin sellaisen osan kanssa, jonka käyttölämpötila on sama tai korkeampi kuin syttyvän nesteen (tai kaasun) syttymislämpötila; tällainen osa on esim. generaattori. 7.5.1.5.3 Hälytysjärjestelmän on oltava toiminnassa moottorin käynnistämisestä sen sammuttamiseen tarkoitukseen varatuilla laitteilla riippumatta ajoneuvon asennosta. 7.5.2 Sähkölaitteet ja johdotus 7.5.2.1 Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä, ja niiden ja sähkölaitteiden on kestettävä niitä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilan osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että johdot ja laitteet kestävät ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien vaikutuksia. 7.5.2.2 Missään virtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asennustavan ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella. 7.5.2.3 Jokaisessa virtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille kuin käynnistimelle, sytytysvirtapiirille (kipinäsytytysmoottori), hehkutulpille, moottorin pysäytyslaitteelle, latausvirtapiirille ja akun maadoitukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Muille laitteille virtaa syöttävät piirit voidaan kuitenkin suojata tavanomaisella varokkeella tai tavanomaisella virrankatkaisimella, kunhan niiden yhteenlaskettu nimelliskapasiteetti ei ylitä varokkeen tai virrankatkaisimen kapasiteettia. Multipleksoinnin tapauksessa valmistajan on toimitettava kaikki asiaan liittyvät tekniset tiedot, joita testeistä vastaava tutkimuslaitos pyytää. 7.5.2.4 Kaikki johdot on suojattava hyvin, ja niiden on pysyttävä tiukasti paikoillaan siten, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulumalla tai hankautumalla. 7.5.2.5 Jos ajoneuvon yhdessä tai useammassa virtapiirissä jännite on tehollisarvoltaan suurempi kuin 100 volttia, on kyseisen energianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan napaan kytkettävä käsikäyttöinen kytkin, jonka avulla kaikki tällaiset virtapiirit voidaan erottaa sähköenergian päälähteestä ja joka on sijoitettava ajoneuvon sisälle paikkaan, johon kuljettaja ulottuu helposti. Tällaisella kytkimellä ei kuitenkaan saa pystyä katkaisemaan virtaa ajoneuvon pakollisia ulkovalaisimia syöttävistä virtapiireistä. Tätä kohtaa ei sovelleta suurjännitteisiin sytytysvirtapiireihin eikä ajoneuvossa olevan laitteiston osan sisäisiin erillisiin virtapiireihin. 7.5.2.6 Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei joudu kosketuksiin minkään polttoaineputken tai pakojärjestelmän minkään osan kanssa eikä altistu liialliselle kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityisellä eristeellä tai suojalla, esimerkiksi sähkömagneettisella poistoventtiilillä. 7.5.3 Akut 7.5.3.1 Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan. 7.5.3.2 Akkutila on erotettava matkustamosta ja ohjaamosta ja tuuletettava ulkoilmaan. 7.5.3.3 Akun navat on suojattava oikosululta. 7.5.4 Palonsammuttimet ja ensiapuvälineet 7.5.4.1 Ajoneuvossa on oltava tilaa yhdelle tai useammalle sammuttimelle, joista yhden on oltava kuljettajan istuimen lähellä. Alaluokan A tai B ajoneuvoissa kunkin vaaditun sammuttimen tilan on oltava vähintään 8 dm3 ja alaluokan I, II tai III ajoneuvoissa vähintään 15 dm3. Kaksikerroksisessa ajoneuvossa on myös yläkerroksessa oltava tila sammuttimelle. 7.5.4.2 Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on varattava tilaa. Tämän tilan on oltava vähintään 7 dm3, eikä vähimmäismitta saa olla alle 80 mm. 7.5.4.3 Palonsammuttimet ja ensiapupakkaukset voidaan suojata varkauden tai ilkivallan varalta (esimerkiksi ajoneuvon sisällä olevaan lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse), kunhan niiden sijainti merkitään selvästi ja ne saadaan helposti käyttöön hätätilanteessa. 7.5.5 Materiaalit Herkästi syttyvää materiaalia (ainetta) ei saa sijoittaa 100 mm:ä lähemmäksi pakojärjestelmää, suurjännitteistä sähkölaitetta tai mitään muuta merkittävää lämmönlähdettä, ellei materiaalia ole tehokkaasti suojattu. Tarvittaessa on käytettävä suojausta estämään rasvaa tai muita herkästi syttyviä aineita joutumasta kosketuksiin pakojärjestelmän tai muiden merkittävien lämmönlähteiden kanssa. Tässä kohdassa tarkoitetaan herkästi syttyvällä materiaalilla sellaista ainetta, jota ei ole tarkoitettu kestämään kyseisessä paikassa todennäköisesti esiintyviä lämpötiloja. 7.5.6 Palon havaitseminen 7.5.6.1 Ajoneuvoissa on oltava hälytysjärjestelmä, joka havaitsee ylikuumenemisen tai savun WC-tiloissa, kuljettajan makuutiloissa ja muissa erillisissä tiloissa. 7.5.6.2 Ylikuumenemisen tai savun havaittuaan kohdassa 7.5.6.1 tarkoitetun järjestelmän on annettava kuljettajalle ohjaamoon sekä ääni- että valomerkki. 7.5.6.3. Hälytysjärjestelmän on oltava toiminnassa vähintään moottorin käynnistämisestä sen sammuttamiseen tarkoitukseen varatuilla laitteilla riippumatta ajoneuvon asennosta. 7.6 Uloskäynnit 7.6.1 Uloskäyntien määrä 7.6.1.1 Ajoneuvossa on oltava vähintään kaksi ovea: joko kaksi käyttöovea tai yksi käyttöovi ja yksi hätäovi. Jokaisessa kaksikerroksisessa ajoneuvossa on oltava alakerroksessa kaksi ovea (katso myös kohta 7.6.2.3). Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava: Matkustajamäärä Käyttöovien vähimmäismäärä Alaluokat I ja A Alaluokka II Alaluokat III ja B 9–45 1 1 1 46–70 2 1 1 71–100 3 (kaksikerroksinen ajoneuvo: 2) 2 1 > 100 4 3 1 7.6.1.2 Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään yksi käyttöovi. Alaluokan I nivelajoneuvon etuosassa on kuitenkin oltava vähintään kaksi käyttöovea. 7.6.1.3 Tässä tarkoituksessa ulkoisella voimanlähteellä toimivalla hallintajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu. 7.6.1.4 Varauloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että erillisessä osastossa olevien uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava: Matkustajien ja henkilökunnan jäsenten määrä kussakin osastossa tai kerroksessa Uloskäyntien vähimmäismäärä yhteensä 1–8 2 9–16 3 17–30 4 31–45 5 46–60 6 61–75 7 76–90 8 91–110 9 111–130 10 > 130 11 Kunkin kerroksen (jos kyseessä on kaksikerroksinen ajoneuvo) ja kunkin erillisen osaston uloskäyntimäärät on määritettävä erikseen. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien määrää. Hätäluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi. 7.6.1.5 Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneuvona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärä ja sijainti, kohtaa 7.6.2.4 lukuun ottamatta. Osien yhdyskäytävää ei pidetä uloskäyntinä. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien määrää. Matkustajien määrä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden. Jäykkien osien rajana pidetään tasoa, jolla ajoneuvon jäykät osat yhdistävän nivelen vaaka-akseli sijaitsee ja joka on kohtisuorassa ajoneuvon pitkittäisakseliin nähden ajoneuvon kulkiessa suoraan. 7.6.1.6 Parikäyttöovi lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna tai useampiosainen ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi. 7.6.1.7 Jos ohjaamosta ei pääse matkustamoon sellaista käytävää pitkin, joka täyttää seuraavat vaatimukset: a) liitteen 4 kuvassa 6 tarkoitetun sylinterin etureuna ulottuu vähintään poikittaiseen pystytasoon, joka sivuaa takimmaisessa pitkittäissuuntaisessa asennossa olevan kuljettajan istuimen selkänojan etummaisinta kohtaa, ja b) liitteen 4 kuvassa 7 esitettyä levyä voidaan liikuttaa asennosta, jossa se koskettaa sylinteriä, eteenpäin siihen saakka, että se ulottuu vähintään pystytasoon, joka sivuaa kuljettajan istuimen tyynyn etummaista kohtaa, on noudatettava kohtien 7.6.1.7.1–7.6.1.7.5 vaatimuksia. 7.6.1.7.1 Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla samalla sivuseinällä. Jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen pinta-alan on oltava vähintään 400 000 mm2, kyseiseen tilaan on voitava sijoittaa kooltaan 500 mm × 700 mm oleva suorakulmio ja ikkunan on oltava kohdan 7.6.8 hätäikkunaa koskevien vaatimusten mukainen. 7.6.1.7.2 Kuljettajan vieressä saa olla yksi tai kaksi istuinta lisähenkilöitä varten, jolloin molempien kohdassa 7.6.1.7.1 mainittujen uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi hyväksytään edellä mainituilla istuimilla istuvien matkustajien hätäoveksi, jos sen kautta voidaan kuljettaa testimittausväline matkustajien istuimilta ajoneuvon ulkopuolelle (ks. liitteen 4 kuva 27). Kuljettajan ovelle pääsyn varmentamisessa sovelletaan kohdan 7.7.3.2 vaatimuksia ja käytetään kohdassa 7.7.3.3 kuvattua testimittausvälinettä, jonka mitat ovat 600 × 400 mm. Käyttöoven on oltava kuljettajan oveen nähden vastakkaisella sivulla ajoneuvoa, ja se hyväksytään kuljettajan hätäoveksi. 7.6.1.7.3 Tämän liitteen kohtia 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 ja 7.7.7 ei sovelleta kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 tarkoitettuihin ohjaamon uloskäynteihin. 7.6.1.7.4 Kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kuvatuissa tilanteissa ohjaamossa olevia uloskäyntejä ja kuljettajan vieressä olevilla istuimilla matkustajille varattuja uloskäyntejä ei lueta kohdissa 7.6.1.1 ja 7.6.1.2 vaadituiksi oviksi eikä uloskäynneiksi, joita vaaditaan tämän liitteen kohdassa 7.6.1.4 muiden matkustamon osien osalta. 7.6.1.7.5 Osastoon, johon ohjaamo ja mahdolliset kuljettajan vieressä sijaitsevat istuimet kuuluvat, voidaan asentaa korkeintaan viisi lisäistuinta edellyttäen, että lisäistuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat kaikkien tämän säännön vaatimusten mukaisia ja että vähintään yksi kohdassa 7.6.1.4 vaadittu varauloskäynti on matkustamoon johtava ovi, joka on tämän liitteen kohdan 7.6.3.1.2 hätäovia koskevien vaatimusten mukainen. 7.6.1.8 Jos ohjaamoon pääsee matkustamosta sellaista käytävää pitkin, joka täyttää kohdan 7.6.1.7 a- ja b-alakohdan vaatimukset, ja jos ohjaamon vieressä oleville istuimille pääsee samasta matkustamosta käytävää pitkin, joka täyttää jonkin tämän liitteen kohdassa 7.7.5.1.1 kuvatun edellytyksen, ohjaamosta ulos johtavaa uloskäyntiä ei vaadita. 7.6.1.9 Jos kohdassa 7.6.1.8 kuvatuissa tapauksissa alaluokan A tai B ajoneuvossa on kuljettajan ovi, sitä voidaan pitää matkustajien hätäovena, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät: 7.6.1.9.1 Kuljettajan ovi on hätäovien kokoa koskevien kohdan 7.6.3.1.2 vaatimusten mukainen. 7.6.1.9.2 Kuljettajan ovi on kohdan 7.6.1.7.2 vaatimusten mukainen. 7.6.1.9.3 Kuljettajan istuimelle varatusta tilasta pääsee varsinaiseen matkustamoon asianmukaista käytävää pitkin. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kohdassa 7.7.5.1 kuvattua testimittausvälinettä voidaan kuljettaa esteettömästi käytävältä, kunnes sen etuosa saavuttaa kuljettajan istuimen selkänojan etummaisen pisteen kanssa tangentiaalisen pystytason (istuin on asetettava takimmaiseen asentoonsa pitkittäissuunnassa) ja sen jälkeen voidaan kohdassa 7.7.3.3 kuvattu mittausväline siirtää hätäovelle samassa kohdassa tarkoitettuun suuntaan (ks. liitteen 4 kuva 28), kun istuin ja ohjauspyörä on asetettu keskiasentoonsa. 7.6.1.10 Kohtien 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 määräykset eivät estä sitä, että kuljettajan istuimen ja matkustamon välillä olisi ovi tai muu este, kunhan kuljettaja voi avata kyseisen esteen nopeasti hätätilanteessa. Tällaisella esteellä suojatussa osastossa olevaa kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi. 7.6.1.11 Alaluokkien II, III ja B ajoneuvoihin on hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi asennettava hätäluukkuja. Kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa luukut asennetaan vain yläkerroksen kattoon. Luukkujen vähimmäismäärä on seuraava: Matkustajamäärä (kaksikerroksiset ajoneuvot: yläkerroksessa) Luukkujen vähimmäismäärä Enintään 30 l Yli 30 2 Ellei kohdassa 7.6.1.12 muuta määrätä, luukkuja voidaan asentaa myös alaluokkien I ja A ajoneuvoihin. Johdinauton kattoon ei saa asentaa hätäluukkuja. 7.6.1.12 Luukkuja ei saa asentaa paikkoihin, joihin on asennettu teknisiä komponentteja, jotka voivat aiheuttaa vaaran hätäluukkuja käyttäville matkustajille (suurjännitejärjestelmiä, vaarallisia nesteitä tai kaasuja sisältäviä järjestelmiä jne.). 7.6.1.13 Jokaista kerrostenvälistä portaikkoa pidetään uloskäyntinä kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksesta. 7.6.1.14 Kaikkien kaksikerroksisen ajoneuvon alakerroksen matkustajien on päästävä ulos ajoneuvosta hätätilanteessa ilman, että heidän on noustava yläkerrokseen. 7.6.1.15 Kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksen käytävän on oltava yhteydessä yhteen tai useampaan kerrostenväliseen portaikkoon, joka johtaa käyttöoven sisäänkäynnille tai alakerroksen käytävälle enintään 3 metrin päähän käyttöovesta. 7.6.1.15.1 Alaluokan I ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 50 matkustajaa. 7.6.1.15.2 Alaluokkien II ja III ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 30 matkustajaa. 7.6.1.16 Katottomien ajoneuvojen katottoman kerroksen uloskäyntien on täytettävä ne vaatimukset, joiden soveltaminen ei katon puuttumisen vuoksi ole mahdotonta. 7.6.1.17 Alaluokan A tai B ajoneuvojen tapauksessa voidaan kuljettajan ovea vastapäätä olevaa ovea pitää yhtenä vaadittuna matkustajien uloskäyntinä seuraavin edellytyksin: 7.6.1.17.1 ohjaamon vieressä on enintään yksi matkustajan istuin, ja 7.6.1.17.2 ovi täyttää kohdan 7.6.1.9 vaatimukset. 7.6.2 Uloskäyntien sijoittaminen 7.6.2.1 Alaluokkien I, II ja III ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 7.6.2.1.1 Käyttöovet on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien reunaa sen liikennesuunnan mukaisesti, jota varten ajoneuvo on suunniteltu ja jonka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön liitteessä 1 olevan I osan lisäyksen 1 kohdassa 2.8. Ainakin yksi käyttöovista on sijoitettava ajoneuvon etuosaan. Tämän estämättä voidaan 7.6.2.1.1.1 asentaa ajoneuvon takapäätyyn tai sivuille erityinen ovi, jota pyörätuolia käyttävät matkustajat voivat käyttää käyttöoven asemesta 7.6.2.1.1.2 asentaa ajoneuvon takapäätyyn ylimääräinen käyttöovi, joka on tarkoitettu pääasiassa matka- tai muiden tavaroiden lastaamiseen ja purkamiseen mutta jota matkustajat voivat tilanteen niin vaatiessa käyttää 7.6.2.1.1.3 asentaa ajoneuvon vastakkaiselle sivulle ylimääräisiä käyttöovia, kun kyse on ajoneuvosta, joka on tarkoitettu käytettäväksi olosuhteissa, joissa matkustajien on voitava päästä ajoneuvoon ja poistua siitä ajoneuvon molemmilta sivuilta. Tällä tavoin varustetuissa ajoneuvoissa on oltava käyttölaitteet, joiden avulla kuljettaja voi estää sellaisten ovien normaalin käytön, jotka eivät kulloinkin ole käytössä. 7.6.2.2 Alaluokkien A ja B ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 7.6.2.2.1 Käyttöovet on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien reunaa sen liikennesuunnan mukaisesti, jota varten ajoneuvo on suunniteltu ja jonka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön liitteessä 1 olevan I osan lisäyksen 1 kohdassa 2.8. 7.6.2.2.2 Uloskäynnit on sijoitettava niin, että ajoneuvon kummallakin sivulla on vähintään yksi uloskäynti. 7.6.2.2.3 Matkustajille varatussa tilassa on oltava vähintään yksi uloskäynti sekä etu- että takapuoliskossa. 7.6.2.3 Jos matkustamon pinta-ala S0 on vähintään 10 m2, kahden kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetun oven on sijaittava, että niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen vähimmäisetäisyys on seuraavien vaatimusten mukainen: 7.6.2.3.1 Yksikerroksisessa ajoneuvossa vähimmäisetäisyys on 40 prosenttia matkustajaosaston kokonaispituudesta mitattuna ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti. Nivelajoneuvossa vaatimus täyttyy, jos kahden eri osissa sijaitsevan oven keskinäinen etäisyys on vähintään 40 prosenttia koko matkustamon (kaikki osat) pituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, vähimmäisetäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven väliltä. 7.6.2.3.2 Kaksikerroksisessa ajoneuvossa on kahden kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetuista ovista sijaittava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 25 prosenttia ajoneuvon kokonaispituudesta tai 40 prosenttia alakerroksen matkustajaosaston kokonaispituudesta. Jos ovet ovat ajoneuvon eri puolilla, vaatimusta ei sovelleta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven väliltä. 7.6.2.4 Uloskäynnit (kaksikerroksisen ajoneuvon tapauksessa kummassakin kerroksessa) on sijoitettava siten, että niiden määrä ajoneuvon kummallakin puolella on suurin piirtein sama. (Tämä ei tarkoita sitä, että ajoneuvoon olisi asennettava lisäuloskäyntejä enemmän kuin kohdassa 7.6.1 määrätään.) Jos uloskäyntejä on enemmän kuin vaadittu vähimmäismäärä, niiden ei tarvitse jakautua kutakuinkin tasan ajoneuvon sivujen kesken. 7.6.2.5 Vähintään yksi uloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn. 7.6.2.5.1 Alaluokkien I ja A tapauksessa kohdan 7.6.2.5 vaatimukset täyttyvät, jos ajoneuvoon on asennettu hätäluukku, tai jos kohtaa 7.6.1.12 sovelletaan, kohdassa 7.6.1 tarkoitettujen uloskäyntien lisäksi on asennettu ylimääräinen uloskäynti ajoneuvon kummallekin sivulle. 7.6.2.5.2 Kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa kohdan 7.6.2.5 vaatimuksia sovelletaan vain yläkerrokseen. 7.6.2.6 Ajoneuvon samalla sivulla olevat uloskäynnit sijoitetaan sopivin välein matkustamon pituudelle. 7.6.2.7 Ajoneuvon takapäädyssä saa olla ovi, jos se ei ole käyttöovi. 7.6.2.8 Vaaditut hätäluukut on sijoitettava seuraavasti: a) jos luukkuja on ainoastaan yksi, se sijoitetaan matkustamon keskimmäiseen kolmannekseen, b) jos luukkuja on kaksi, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään kaksi metriä mitattuna ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti aukkojen niistä reunoista, jotka ovat lähimpänä toisiaan. 7.6.3 Uloskäyntien vähimmäismitat 7.6.3.1 Alaluokkien I, II ja III ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 7.6.3.1.1 Käyttöovien on avauduttava niin, että ne tarjoavat tämän liitteen kohdan 7.7.1 vaatimusten mukaisen kulkumahdollisuuden. 7.6.3.1.2 Hätäovien on avauduttava siten, että oviaukon korkeus on vähintään 1 450 mm ja leveys vähintään 600 mm. 7.6.3.1.3 Hätäikkunan pinta-alan on oltava vähintään 400 000 mm2. Tälle alueelle on voitava piirtää 500 × 700 mm:n suorakulmio. 7.6.3.1.4 Jos hätäikkuna sijaitsee ajoneuvon takapäädyssä, sen on joko täytettävä kohdan 7.6.3.1.3 vaatimukset tai sen aukkoon on voitava piirtää 350 mm korkea ja 1 550 mm leveä suorakulmio, jonka kulmat voidaan pyöristää enintään 250 mm:n kaarevuussädettä vastaavasti. 7.6.3.1.5 Hätäluukun aukon pinta-alan on oltava vähintään 450 000 mm2. Tälle alueelle on voitava piirtää 600 × 700 mm:n suorakulmio. 7.6.3.2 Alaluokkien A ja B ajoneuvojen on täytettävä joko kohdassa 7.6.3.1 esitetyt vaatimukset (alaluokan A on täytettävä alaluokan I ja alaluokan B alaluokkien II ja III vaatimukset) taikka liitteen 7 kohdan 1.1 vaatimukset. 7.6.4 Kaikkia käyttöovia koskevat tekniset vaatimukset 7.6.4.1 Jokainen käyttöovi on voitava avata helposti niin ajoneuvon sisä- kuin ulkopuoleltakin ajoneuvon ollessa paikallaan (mutta ei välttämättä ajoneuvon liikkuessa). Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä sitä mahdollisuutta, että ovi voidaan lukita ulkopuolelta, kunhan ovi voidaan aina avata sisäpuolelta. 7.6.4.2 Jokaisen hallinta- tai muun laitteen, joka on tarkoitettu oven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallinta- tai muun laitteen, joka on tarkoitettu oven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin. 7.6.4.3 Jokainen yksiosainen käsikäyttöinen käyttöovi, joka on saranaovi tai nivelovi, on saranoitava tai nivellettävä siten, että jos ovi joutuu kosketuksiin paikallaan olevan kohteen kanssa ajoneuvon liikkuessa eteenpäin, se pyrkii sulkeutumaan. 7.6.4.4 Jos käsikäyttöisessä käyttöovessa käytetään jousilukitusta, sen on oltava kaksivaiheinen. 7.6.4.5 Käyttöoven sisäpuolella ei saa olla mitään laitetta, jonka tarkoituksena on peittää askelmat sisäpuolella oven ollessa suljettuna. Tästä huolimatta ovisyvennyksessä voi olla oven ollessa suljettuna oven toimintamekanismi ja muita oven sisäpuolelle kiinnitettyjä varusteita, jotka eivät ulotu lattialle, jolla matkustajat voivat seistä. Mekanismi ja laitteet eivät saa aiheuttaa vaaraa matkustajille. 7.6.4.6 Jos suora näkyvyys ei ole riittävä, on asennettava optisia tai muita laitteita, jotta kuljettaja pystyy havaitsemaan istuimeltaan jokaisen sellaisen sivukäyttöoven, joka ei ole automaattinen käyttöovi, välittömässä läheisyydessä sisä- tai ulkopuolella olevat matkustajat. Alaluokan I kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa tätä vaatimusta sovelletaan myös kaikkien käyttöovien sisäpuolella ja kerrostenvälisen portaikon välittömässä läheisyydessä yläkerroksessa. Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetun ajoneuvon takapäädyssä olevan käyttöoven osalta tämä vaatimus täyttyy, jos kuljettaja pystyy havaitsemaan 1,3 m:n pituisen ihmisen, joka seisoo 1 metrin päässä ajoneuvon takapäädystä. Tämän kohdan vaatimusten täyttymiseen voidaan käyttää myös taustapeilejä, kunhan peili tarjoaa edelleen ajoneuvon kuljettamiseen tarvittavan näkemän. Peilejä ei pidetä riittävänä optisena laitteena, kun on kyse nivelajoneuvon nivelosan takana sijaitsevista ovista. 7.6.4.7 Jokainen ajoneuvon sisäpuolelle avautuva ovi ja sen mekanismi on rakennettava siten, ettei sen liike vahingoita matkustajia tavallisissa käyttöolosuhteissa. Tarvittaessa on asennettava asianmukaiset turvalaitteet. 7.6.4.8 Jos käyttöovi sijaitsee WC-tilojen tai muun ajoneuvon sisäpuolella olevan osaston oven vieressä, käyttöoven tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos ovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa yli 5 km:n tuntinopeudella. 7.6.4.9 Enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa ajoneuvon takapäädyssä sijaitsevien käyttöovien puoliskoja on voitava avata enintään 115 astetta ja vähintään 85 astetta, ja kun ne ovat auki, ne on voitava pitää automaattisesti tässä asennossa. Tämä ei tarkoita, etteikö kyseistä lukkoa voitaisi ohittaa ja ovea avata kyseistä kulmaa avoimemmaksi silloin, kun se on turvallista, esimerkiksi peruuttamisen mahdollistamiseksi korkeaa laituria kohden kuormausta varten tai ovien avaamiseksi 270 astetta, jotta ajoneuvon taakse jää avoin kuormausalue. 7.6.4.10. Käyttöovi ei avattuna saa estää pakollisen uloskäynnin käyttöä tai pääsyä uloskäynnille. 7.6.4.11 Jos ajoneuvossa on yölukitusjärjestelmä, 7.6.4.11.1 lukitusjärjestelmän on oltava automaattisesti kytkettynä pois käytöstä, kun sytytysvirtakytkin on virta kytkettynä -asennossa, tai 7.6.4.11.2 kuljettajalle on annettava varoitus siitä, että yölukitusjärjestelmä on edelleen kytkettynä yhden tai useamman oven osalta, kun sytytysvirtakytkin on virta kytkettynä -asennossa. Samaa signaalia voidaan käyttää useamman kuin yhden oven osalta. 7.6.5 Konekäyttöisiä käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset 7.6.5.1 Hätätilanteessa jokainen konekäyttöinen käyttöovi on voitava avata sisäpuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan tai kulkiessa enintään nopeudella 5 km/h ja ulkopuolelta silloin, kun se ei ole lukittu, hallintalaitteilla, jotka voimanlähteen toiminnasta riippumatta 7.6.5.1.1 ohittavat kaikki muut oven hallintalaitteet 7.6.5.1.2 jos ne ovat ajoneuvojen sisäpuolella, sijaitsevat ovessa tai 300 mm:n etäisyydellä ovesta vähintään 1 000 mm:n korkeudella ensimmäisestä askelmasta (paitsi jos on kyse liitteen 8 kohdassa 3.9.1 tarkoitetuista oven sisäpuolisista hallintalaitteista) 7.6.5.1.3 ovat helposti nähtävissä ja selvästi tunnistettavissa ovea lähestyttäessä ja oven edessä seisottaessa ja jotka, jos kyse on tavanomaisten avaamislaitteiden lisäksi asennetuista hallintalaitteista, on selkeästi merkitty hätätilanteissa käytettäviksi 7.6.5.1.4 ovat sellaisia, että yksi välittömästi oven edessä seisova henkilö voi niitä käyttää 7.6.5.1.5 voivat aktivoida ajonestolaitteen 7.6.5.1.6 avaavat oven niin avoimeksi, että kohdassa 7.7.1.1 määritelty mittauslaite voidaan viedä sen läpi 8 sekunnin kuluessa hallintalaitteen käyttämisestä, tai mahdollistavat oven avaamisen käsin niin avoimeksi, että kohdassa 7.7.1.1 määritelty mittauslaite voidaan viedä sen läpi 8 sekunnin kuluessa hallintalaitteen käyttämisestä 7.6.5.1.7 voidaan suojata helposti siirrettävällä tai särjettävällä laitteella, jotta päästään käsiksi hätäohjauslaitteeseen; hätäohjauslaitteen käytön tai ohjauslaitteen suojakannen poiston on annettava kuljettajalle sekä kuuluva että näkyvä hälytysmerkki, ja 7.6.5.1.8 jos kyse on kuljettajan ohjaamasta ovesta, joka ei ole kohdan 7.6.5.6.2 vaatimusten mukainen, ne toimivat siten, että kun ohjauslaitteita on käytetty oven avaamiseksi ja kun ne on palautettu tavanomaiseen asentoonsa, ovi ei sulkeudu uudestaan, ennen kuin kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. 7.6.5.1.9 Ovet eivät saa aueta, kun ajoneuvon nopeus on suurempi kuin 5 km/h. 7.6.5.2 Ajoneuvo voidaan varustaa laitteella, jota kuljettaja käyttää kuljettajan istuimelta ja jolla ajoneuvon ulkopuolella olevat hätähallintalaitteet kytketään pois päältä käyttöovien lukitsemiseksi ulkopuolelta. Tällaisessa tapauksessa ulkopuolella olevien hätäohjauslaitteiden on automaattisesti kytkeydyttävä uudelleen päälle joko moottorin käynnistyessä tai ennen kuin ajoneuvo saavuttaa 20 km:n tuntinopeuden. Tämän jälkeen hätähallintalaite ei saa kytkeytyä automaattisesti pois päältä, vaan sen on edellytettävä kuljettajan toimenpidettä. 7.6.5.3 Kuljettajan on voitava käyttää jokaista kuljettajan ohjaamaa käyttöovea istuimeltaan hallintalaitteilla, jotka jalkakäyttöisiä laitteita lukuun ottamatta on merkitty selvästi. 7.6.5.4 Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven, joka ei ole täysin kiinni, on aktivoitava merkkivalo, jonka kuljettaja näkee selvästi kaikissa valaistusolosuhteissa istuessaan tavanomaisessa ajoasennossa. Tämän merkkivalon on hälytettävä aina, kun oven jäykkä rakenne on täysin avoimen asennon ja pisteen, joka on 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta, välillä. Yksi merkkivalo voi toimia yhden tai useamman oven osalta. Tällaista merkkivaloa ei kuitenkaan asenneta sellaisen etuosassa sijaitsevan käyttöoven osalta, joka ei täytä kohtien 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 vaatimuksia. 7.6.5.5 Hallintalaitteiden, joilla kuljettaja avaa ja sulkee konekäyttöisen käyttöoven, on oltava sellaiset, että kuljettaja pystyy vaihtamaan oven liikesuunnan missä tahansa sulkeutumis- tai avautumisvaiheessa. 7.6.5.6 Jokaisen konekäyttöisen käyttöoven rakenteen ja ohjausjärjestelmän on oltava sellainen, että ovi ei vahingoita matkustajaa eikä matkustaja jää oven väliin sen sulkeutuessa. 7.6.5.6.1 Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos noudatetaan seuraavia kahta vaatimusta: 7.6.5.6.1.1 Ensimmäinen vaatimus on, että kun enintään 150 N:n sulkuvoima vastustaa oven sulkeutumista missä tahansa liitteessä 6 kuvatussa mittauspisteessä, oven on avauduttava uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyttävä avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta. Sulkuvoima voidaan mitata millä tahansa tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä menetelmällä. Asiasta annetaan ohjeita tämän säännön liitteessä 6. Enimmäisvoima voi olla suurempi kuin 150 N lyhyen aikaa, ei kuitenkaan suurempi kuin 300 N. Uudelleenavautumisjärjestelmä voidaan tarkastaa koesauvalla, jossa on 60 mm korkea ja 30 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. 7.6.5.6.1.2 Toinen vaatimus on, että jos ovet sulkeutuvat matkustajan ranteen tai sormien ollessa sen välissä, 7.6.5.6.1.2.1 ovi avautuu uudelleen automaattisesti täysin avoimeksi ja, automaattista käyttöovea lukuun ottamatta, pysyy avoimena, kunnes käytetään sulkemislaitetta, tai 7.6.5.6.1.2.2 matkustaja voi vetää ranteensa tai sormensa helposti pois oven välistä ilman loukkaantumisvaaraa. Tämä vaatimus voidaan tarkistaa kädellä tai kohdassa 7.6.5.6.1.1 mainitulla koesauvalla, jota on kavennettu toisesta päästä 300 mm:n pituudelta 30 mm:n paksuudesta 5 mm:n paksuiseksi. Sitä ei saa kiillottaa eikä voidella. Jos sauva jää oven väliin, se on voitava poistaa helposti tai 7.6.5.6.1.2.3 oven on pysyttävä asennossa, joka sallii vapaan liikkumisen koesauvalle, jossa on 60 mm korkea ja 20 mm leveä osa ja jonka nurkat on pyöristetty 5 mm:iin. Tämä asento saa olla korkeintaan 30 mm:n päässä täysin suljetusta asennosta. 7.6.5.6.2 Etuosassa olevan käyttöoven osalta kohdan 7.6.5.6 vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos 7.6.5.6.2.1 ovi täyttää kohtien 7.6.5.6.1.1 ja 7.6.5.6.1.2 vaatimukset tai 7.6.5.6.2.2 ovessa on pehmeät reunat. Ne eivät kuitenkaan saa olla niin pehmeät, että jos ovet sulkeutuvat kohdassa 7.6.5.6.1.1 mainitun koesauvan ollessa niiden välissä, ovien jäykkä rakenne pääsee täysin sulkeutumaan. 7.6.5.7 Silloin kun konekäyttöinen käyttöovi pysyy kiinni ainoastaan jatkuvalla tehonsyötöllä, ajoneuvossa on oltava merkkivalo, joka ilmoittaa kuljettajalle kaikista oven voimanlähteen häiriöistä. 7.6.5.8 Jos ajoneuvoon asennetaan ajonestolaite, se saa toimia vain enintään 5 km:n tuntinopeudessa, ja sen on oltava toimintakyvytön tätä suuremmilla nopeuksilla. 7.6.5.9 Jos ajoneuvoon ei ole asennettu ajonestolaitetta, kuljettajaa varoittavan äänimerkin on hälytettävä, jos ajoneuvo lähtee pysähdyksen jälkeen liikkeelle, vaikka konekäyttöinen käyttöovi ei ole täysin sulkeutunut. Kyseisen äänimerkin on hälytettävä yli 5 km:n tuntinopeudessa kohdan 7.6.5.6.1.2.3 vaatimusten mukaisten ovien osalta. 7.6.6 Konekäyttöisiä käyttöovia koskevat tekniset lisävaatimukset 7.6.6.1 Aukaisulaitteiden aktivointi 7.6.6.1.1 Lukuun ottamatta sitä, mitä kohdassa 7.6.5.1 määrätään, ainoastaan kuljettajan on voitava istuimeltaan kytkeä jokaisen automaattisesti toimivan käyttöoven aukaisulaitteet päälle ja pois päältä. 7.6.6.1.2 Kytkeminen päälle ja pois päältä voi tapahtua joko suoraan katkaisijan avulla tai välillisesti esimerkiksi avaamalla ja sulkemalla edessä oleva käyttöovi. 7.6.6.1.3 Kuljettajan suorittama aukaisulaitteiden aktivointi on osoitettava ajoneuvon sisäpuolella ja, jos ovi on määrä avata ulkopuolelta, myös ajoneuvon ulkopuolella. Osoittimen (esimerkiksi valaistun painonapin tai valaistun merkin) on oltava kyseisessä ovessa tai sen vieressä. 7.6.6.1.4 Kun aktivointi tapahtuu suoraan katkaisijan avulla, järjestelmän toiminnan tila on osoitettava selkeästi kuljettajalle esimerkiksi katkaisijan asennon tai merkkivalon tai valaistun katkaisijan avulla. Katkaisija on merkittävä erottuvasti ja sijoitettava siten, ettei sitä voi sekoittaa muihin hallintalaitteisiin. 7.6.6.2 Automaattisten käyttöovien avaaminen 7.6.6.2.1 Kun kuljettaja on aktivoinut avauslaitteet, matkustajien on voitava avata ovi seuraavasti: 7.6.6.2.1.1 sisäpuolelta esimerkiksi painamalla painonappia tai ohittamalla valokenno ja 7.6.6.2.1.2 ulkopuolelta, lukuun ottamatta ainoastaan uloskäyntinä käytettäväksi tarkoitettua ja sellaiseksi merkittyä ovea, esimerkiksi painamalla valaistua painonappia, painonappia valaistun merkin alapuolella tai vastaavaa laitetta, jossa on asianmukaiset ohjeet. 7.6.6.2.2 Kohdassa 7.6.6.2.1.1 mainitun painonapin painaminen ja kohdassa 7.7.9.1 mainitun pysäyttämismerkinantolaitteen käyttäminen voivat lähettää merkin, joka tallentuu muistiin ja joka avaa oven sen jälkeen, kun kuljettaja on aktivoinut aukaisulaitteet. 7.6.6.3 Automaattisten käyttöovien sulkeminen 7.6.6.3.1 Kun automaattinen käyttöovi on avattu, sen on sulkeuduttava uudelleen automaattisesti tietyn ajan kuluttua. Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä kyseisenä aikana, turvalaitteen (esimerkiksi jalan painallus askelmalle, valokenno, yksisuuntainen portti) on varmistettava, että oven sulkeutuminen viivästyy riittävästi. 7.6.6.3.2 Jos matkustaja nousee ajoneuvoon tai poistuu siitä silloin, kun ovi on sulkeutumassa, sulkeutumisen on pysähdyttävä automaattisesti ja oven palattava avoimeen asentoon. Oven liikkeen suunnanmuutos voidaan aktivoida jollakin kohdassa 7.6.6.3.1 tarkoitetulla turvalaitteella tai muulla laitteella. 7.6.6.3.3 Matkustajan on voitava avata uudelleen kohdan 7.6.6.3.1 mukaisesti automaattisesti sulkeutunut ovi kohdan 7.6.6.2 mukaisesti. Tätä ei sovelleta, jos kuljettaja on kytkenyt aukaisulaitteet pois päältä. 7.6.6.3.4 Kun kuljettaja on kytkenyt automaattisten käyttöovien aukaisulaitteet pois päältä, avointen ovien on sulkeuduttava kohtien 7.6.6.3.1 ja 7.6.6.3.2 mukaisesti. 7.6.6.4 Erityiskäyttöön, esimerkiksi lastenvaunujen kanssa liikkuvia matkustajia, liikuntarajoitteisia matkustajia jne. varten merkittyjen ovien automaattisen sulkeutumisen estäminen 7.6.6.4.1 Kuljettajan on voitava estää ovien automaattinen sulkeutuminen aktivoimalla erityinen ohjauslaite. Matkustajan on myös voitava suoraan estää ovien automaattinen sulkeutuminen painamalla erityistä painonappia. 7.6.6.4.2 Ovien automaattisen sulkeutumisen estämisestä on tultava ilmoitus kuljettajalle esimerkiksi merkkivalolla. 7.6.6.4.3 Kuljettajan on joka tapauksessa voitava käynnistää ovien automaattinen sulkeutuminen uudelleen. 7.6.6.4.4 Oven myöhempään sulkeutumiseen sovelletaan kohtaa 7.6.6.3. 7.6.7 Hätäovia koskevat tekniset vaatimukset 7.6.7.1 Hätäovet on voitava avata helposti sekä sisä- että ulkopuolelta ajoneuvon ollessa paikallaan. Tämä vaatimus ei kuitenkaan estä mahdollisuutta lukita ovea ulkopuolelta, kunhan ovi voidaan aina avata sisäpuolelta käyttämällä tavallista aukaisumekanismia. 7.6.7.2 Hätäovet, silloin kun niitä sellaisina käytetään, eivät saa olla konekäyttöisiä, paitsi jos ovet sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 kuvattu käyttöoven hallintalaite tai kohdan 7.6.5.1 määräysten mukainen hätäoven hallintalaite on aktivoitu ja palautettu tavalliseen asentoonsa, sulkeutuvat uudelleen vasta, kun kuljettaja käyttää sulkemislaitetta. Kun jokin kohdassa 7.6.5.1 kuvattu hallintalaite aktivoidaan, oven on avauduttava niin avoimeksi, että kohdassa 7.7.2.1 määritelty mittauslaite voidaan viedä sen läpi 8 sekunnin kuluessa hallintalaitteen käyttämisestä, tai ovi on voitava avata käsin niin avoimeksi, että mittauslaite voidaan viedä sen läpi 8 sekunnin kuluessa hallintalaitteen käyttämisestä. Hätäovet eivät saa myöskään olla liukuovia, paitsi enintään 22 matkustajan kuljettamiseen tarkoitetuissa ajoneuvoissa. Näissä ajoneuvoissa liukuovi, josta on osoitettu, että se voidaan avata ilman työkaluja säännön nro 33 mukaisen etutörmäystestin jälkeen, voidaan hyväksyä hätäoveksi. 7.6.7.3 Jokaisen hallinta- tai muun laitteen, joka on tarkoitettu (kaksikerroksisen ajoneuvon tapauksessa alakerroksen) hätäoven avaamiseen ulkopuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella maasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa jokaisen hallintalaitteen tai muun laitteen, joka on tarkoitettu hätäoven avaamiseen sisäpuolelta, on oltava 1 000–1 500 mm:n korkeudella lattian tai hallintalaitetta lähimpänä olevan askelman yläpinnasta ja enintään 500 mm:n etäisyydellä ovesta. Tätä ei sovelleta ohjaamossa sijaitseviin hallintalaitteisiin. Vaihtoehtoisesti voidaan kohdassa 7.6.7.2 tarkoitettu konekäyttöisen oven avauslaite sijoittaa kohdan 7.6.5.1.2 mukaisesti. 7.6.7.4 Ajoneuvon sivulle asennetun saranoidun hätäoven saranoiden on oltava oven etureunassa, ja oven on avauduttava ulospäin. Vastahihnat, ketjut tai muut rajoittavat laitteet sallitaan, jos ne eivät estä ovea avautumasta vähintään 100 asteen kulmaan ja pysymästä auki tässä kulmassa. Jos käytössä on järjestely, jonka avulla hätäoven oviaukon mittauslaite pääsee vapaasti liikkumaan, 100 asteen vähimmäiskulmaa koskevaa vaatimusta ei sovelleta. 7.6.7.5 Hätäovien tahaton käyttö on estettävä. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos hätäovi lukkiutuu automaattisesti ajoneuvon liikkuessa vähintään 5 km:n tuntinopeudella. 7.6.7.6 Kaikki hätäovet on varustettava äänimerkillä, joka varoittaa kuljettajaa siitä, etteivät ne ole sulkeutuneet tiiviisti. Varoittavan äänimerkin on toimittava oven salvan tai kahvan liikkeen eikä itse oven liikkeen perusteella. 7.6.7.7 Jos ajoneuvossa on yölukitusjärjestelmä, 7.6.7.7.1 lukitusjärjestelmän on oltava automaattisesti kytkettynä pois käytöstä, kun sytytysvirtakytkin on virta kytkettynä -asennossa, tai 7.6.7.7.2 kuljettajalle on annettava varoitus siitä, että yölukitusjärjestelmä on edelleen kytkettynä yhden tai useamman oven osalta, kun sytytysvirtakytkin on virta kytkettynä -asennossa. Samaa signaalia voidaan käyttää useamman kuin yhden oven osalta. 7.6.8 Hätäikkunoita koskevat tekniset vaatimukset 7.6.8.1 Kaikkien saranoilla varustettujen tai työnnettävien hätäikkunoiden on avauduttava ulospäin. Työnnettävät ikkunatyypit eivät saa irrota kokonaan ajoneuvosta niitä käytettäe