FI Euroopan unionin virallinen lehti L 72/1

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 67 – Yhdenmukaiset määräykset, jotka koskevat:

I. nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien moottoriajoneuvojen erityislaitteiden hyväksyntää;

II. sellaisten ajoneuvojen hyväksyntää, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta

Lisäys 66: Sääntö nro 67

Täydennys 7 muutossarjaan 01 – Voimaantulopäivä: 2. helmikuuta 2007.

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

2. Osien määritelmät ja luokittelu

1 OSA

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Merkinnät

5. Hyväksyntä

6. Nestekaasuun liittyvien laitteiden osia koskevat vaatimukset

7. Nestekaasulaitetyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

8. (Ei käytössä)

9. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

10. Tuotannon vaatimustenvastaisuuden seuraamukset

11. Nestekaasuun liittyvien laitteiden osia koskevat siirtymäsäännökset

12. Tuotannon lopettaminen

13. Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet

II OSA

14. Määritelmät

15. Hyväksynnän hakeminen

16. Hyväksyntä

17. Vaatimukset nestekaasuun liittyvien erityislaitteiden asennuksesta nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävään ajoneuvoon

18. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

19. Tuotannon vaatimustenvastaisuuden seuraamukset

20. Muutokset ja ajoneuvon tyyppihyväksynnän laajentaminen

21. Tuotannon lopettaminen

22. Siirtymäsäännökset, jotka koskevat nestekaasujärjestelmän osien asennusta sekä ajoneuvojen tyyppihyväksyntää sellaisten erityislaitteiden asennuksen osalta, joita tarvitaan nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena

23. Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet

LIITTEET

Liite 1 — Ajoneuvon, moottorin ja nestekaasun käyttöön liittyvien laitteiden olennaiset ominaisuudet

Liite 2A — Nestekaasulaitteiden tyyppihyväksyntämerkki

Liite 2B — Ilmoitus nestekaasun käyttöön liittyvän osan tyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta säännön nro 67 nojalla

Liite 2C — Hyväksyntämerkkien sijoittelu

Liite 2D — Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta nestekaasujärjestelmien asennuksen osalta säännön nro 67 nojalla

Liite 3 — Nestekaasusäiliön apulaitteiden hyväksyntää koskevat vaatimukset

Liite 4 — Polttoainepumpun hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 5 — Nestekaasun suodatinyksikön hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 6 — Paineensäätimen ja höyrystimen hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 7 — Sulkuventtiilin, vastaventtiilin, kaasuputken paineenrajoitusventtiilin sekä huoltoliitännän hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 8 — Taipuisien letkujen ja niiden liittimien hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 9 — Täyttöyksikön hyväksyntää koskevat vaatimukset

Liite 10 — Nestekaasusäiliöiden hyväksyntää koskevat vaatimukset

Liite 11 — Kaasunruiskutuslaitteiden tai kaasun sekoituskappaleiden taikka sumuttimien ja polttoaineen jakeluputkiston hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 12 — Kaasun annosteluyksikön hyväksyntää koskevat määräykset, kun kaasun annosteluyksikköä ei ole yhdistetty kaasunruiskutuslaitteisiin

Liite 13 — Paine- ja/tai lämpötila-anturin hyväksyntää koskevat määräykset

Liite 14 — Elektronisen ohjauslaitteen hyväksyntää koskevat vaatimukset

Liite 15 — Testimenettelyt

Liite 16 — Nestekaasua käyttävien M 2 - ja M 3 -luokan ajoneuvojen merkintää koskevat määräykset

Liite 17 — Huoltoliitännän merkintää koskevat määräykset

1. SOVELTAMISALA

Tämän säännön soveltamisalaan kuuluvat:

I osa: nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M- ja N-luokan ajoneuvojen (1) erityislaitteiden hyväksyntä

II osa: sellaisten M- ja N-luokan ajoneuvojen (1) hyväksyntä, jotka on varustettu erityislaitteilla nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena, tällaisten laitteiden asennuksen osalta.

2. OSIEN MÄÄRITELMÄT JA LUOKITTELU

Ajoneuvoissa käytettävät nestekaasun käyttöön liittyvät osat luokitellaan kuvion 1 mukaisesti enimmäiskäyttöpaineen ja tehtävän perusteella.

Luokka 1 Korkeapaineosat, mukaan luettuna nestemäistä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, enintään 3 000 kPa:n höyrynpaineessa tai lisätyssä höyrynpaineessa. Luokka 2 Matalapaineosat, mukaan luettuna höyrystynyttä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, joiden enimmäiskäyttöpaine on alle 450 kPa mutta yli 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella. Luokka 2A Rajoitetulla painealueella käytettäväksi tarkoitetut matalapaineosat, mukaan luettuna höyrystynyttä nestekaasua sisältävät putket ja kiinnikkeet, joiden enimmäiskäyttöpaine on alle 120 kPa mutta yli 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella. Luokka 3 Sulkuventtiilit ja paineenrajoitusventtiilit nestekaasun ollessa nestemäisessä muodossa.

Tätä sääntöä ei sovelleta nestekaasun käyttöön liittyviin osiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi enimmäiskäyttöpaineessa, joka on alle 20 kPa ilmanpaineen yläpuolella.

Osa voi koostua useista osista, joista kukin on luokiteltu erikseen enimmäiskäyttöpaineen ja toiminnan mukaan.

Kuva 1

Luokittelu enimmäiskäyttöpaineen ja toiminnan mukaan

”Paineella” tarkoitetaan suhteellista painetta ilmanpaineeseen nähden, ellei toisin ole mainittu.

2.1.1. ”Toimintapaineella” tarkoitetaan vakiintunutta painetta kaasun tasaisessa 15 °C:n lämpötilassa.

2.1.2. ”Testipaineella” tarkoitetaan painetta, joka osaan kohdistetaan hyväksyntätestauksen aikana.

2.1.3. ”Työpaineella” tarkoitetaan suurinta painetta, jonka on suunniteltu kohdistuvan osaan ja jonka perusteella kyseessä olevan osan kestävyys määritellään.

2.1.4. ”Käyttöpaineella” tarkoitetaan painetta normaalikäytössä.

2.1.5. ”Enimmäiskäyttöpaineella” tarkoitetaan enimmäispainetta, johon paine saattaa nousta osassa käytön aikana.

2.1.6. ”Luokittelupaineella” tarkoitetaan osassa sen luokittelun mukaan sallittua enimmäiskäyttöpainetta.

2.2. ”Erityislaitteilla” tarkoitetaan seuraavia osia:

a) säiliö

b) säiliöön asennetut apulaitteet

c) höyrystin/paineensäädin

d) sulkuventtiili

e) kaasunruiskutuslaite, sumutin tai kaasun sekoituskappale

f) erillinen tai kaasunruiskutuslaitteeseen yhdistetty kaasun annosteluyksikkö

g) taipuisat letkut

h) täyttöyksikkö

i) vastaventtiili

j) kaasuputken paineenrajoitusventtiili

k) suodatinyksikkö

l) paine- tai lämpötila-anturi

m) polttoainepumppu

n) huoltoliitäntä

o) elektroninen ohjauslaite

p) polttoaineen jakeluputkisto

q) paineenrajoituslaite.

”Säiliöllä” tarkoitetaan astiaa, jota käytetään nestekaasun säilyttämiseen.

2.3.1. Säiliö voi olla

i) lieriömäinen vakiosäiliö, jossa on lieriömäinen vaippa ja kaksi koveraa päätä, joiden muoto on joko toroidinen tai elliptinen, sekä tarvittavat aukot

ii) erikoissäiliö, joita ovat muut kuin lieriömäiset vakiosäiliöt. Säiliön mittasuhteet esitetään liitteen 10 lisäyksessä 5.

2.3.2. ”Komposiittisäiliöllä” tarkoitetaan säiliötä, joka on valmistettu kokonaan komposiittimateriaaleista ja joissa on muusta kuin metallista valmistettu vuoraus.

2.3.3. ”Säiliöerällä” tarkoitetaan enintään 200:ta samantyyppistä säiliötä, jotka on valmistettu peräjälkeen samalla tuotantolinjalla.

2.4. ”Säiliötyypillä” tarkoitetaan säiliöitä, jotka eivät poikkea toisistaan seuraavilta ominaisuuksiltaan sellaisina kuin ne määritellään liitteessä 10.

a) kauppanimi tai tavaramerkki

b) muoto (lieriö, erikoismuoto)

c) aukot (levy apulaitteita varten/metallirengas)

d) materiaali

e) hitsausprosessi (jos säiliö on metallia)

f) lämpökäsittely (jos säiliö on metallia)

g) tuotantolinja

h) seinämän nimellispaksuus

i) läpimitta

j) korkeus (jos säiliö on erikoissäiliö).

”Säiliöön asennetuilla apulaitteilla” tarkoitetaan seuraavia osia erikseen tai yhdistettyinä:

a) 80 prosentin sulkuventtiili

b) määrämittari

c) paineenrajoitusventtiili

d) ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili

e) polttoainepumppu

f) moniventtiili

g) kaasutiivis kotelo

h) tehonsyötön läpivientieristin

i) vastaventtiili

j) paineenrajoituslaite.

2.5.1. ”80 prosentin sulkuventtiilillä” tarkoitetaan laitetta, joka rajoittaa säiliön täyttymisen enintään 80 prosenttiin säiliön tilavuudesta.

2.5.2. ”Määrämittarilla” tarkoitetaan laitetta, jolla tarkastetaan säiliön sisältämän nesteen määrä.

”Paineenrajoitusventtiilillä (purkausventtiilillä)” tarkoitetaan laitetta, jolla rajoitetaan paineenmuodostusta säiliössä.

2.5.3.1. ”Paineenrajoituslaitteella” tarkoitetaan laitetta, jonka tarkoituksena on suojata säiliötä palon yhteydessä mahdollisesti tapahtuvalta halkeamiselta päästämällä säiliön sisältämä nestekaasu purkautumaan.

2.5.4. ”Kaukosäädettävällä huoltoventtiilillä, johon kuuluu ylivirtausventtiili” tarkoitetaan laitetta, jolla voidaan aloittaa ja keskeyttää nestekaasusyöttö haihduttimeen/paineensäätimeen. ”Kaukosäädettävällä” tarkoitetaan sitä, että huoltoventtiiliä ohjataan elektronisella ohjainlaitteella. Kun ajoneuvon moottori ei ole käynnissä, venttiili on suljettuna. ”Ylivirtausventtiilillä” tarkoitetaan laitetta, jolla rajoitetaan nestekaasun virtausta.

2.5.5. ”Polttoainepumpulla” tarkoitetaan laitetta, joka saa aikaan nestemäisen nestekaasun syötön moottoriin nostamalla säiliön painetta polttoainepumpun syöttöpaineella.

2.5.6. ”Moniventtiilillä” tarkoitetaan laitetta, joka koostuu kaikista tai joistakin 2.5.1–2.5.3 ja 2.5.8 kohdassa mainituista apulaitteista.

2.5.7. ”Kaasutiiviillä kotelolla” tarkoitetaan laitetta, joka suojaa apulaitteita ja purkauttaa mahdolliset vuodot ilmaan.

2.5.8. tehonsyötön läpivientieristin (polttoainepumppu/toimilaitteet/polttoaineen määrän ilmaisin)

2.5.9. ”Vastaventtiilillä” tarkoitetaan laitetta, joka sallii nestemäisen nestekaasun virtauksen yhteen suuntaan ja estää sen virtauksen vastakkaiseen suuntaan.

2.6. ”Höyrystimellä” tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu höyrystämään nestekaasu nestemäisestä kaasumaiseen tilaan.

2.7. ”Paineensäätimellä” tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu alentamaan ja säätelemään nestekaasun painetta.

2.8. ”Sulkuventtiilillä” tarkoitetaan laitetta, jolla katkaistaan nestekaasun virtaus.

2.9. ”Kaasuputken paineenrajoitusventtiilillä” tarkoitetaan laitetta, jolla estetään paineen nouseminen putkissa ennalta-asetetun arvon yläpuolelle.

2.10. ”Kaasunruiskutuslaitteella, sumuttimella tai kaasun sekoituskappaleella” tarkoitetaan laitetta, joka mahdollistaa nestemäisen tai höyrystyneen nestekaasun pääsyn moottoriin.

2.11. ”Kaasun annosteluyksiköllä” tarkoitetaan laitetta, joka annostelee ja/tai jakaa kaasuvirtauksen moottoriin ja joka voi olla joko yhdistetty kaasunruiskutuslaitteeseen tai erillinen.

2.12. ”Elektronisella ohjainlaitteella” tarkoitetaan laitetta, joka ohjaa moottorin nestekaasusyöttöä ja automaattisesti katkaisee virran nestekaasujärjestelmän sulkuventtiileihin, jos onnettomuuden yhteydessä tai moottorin sammuessa polttoaineen syöttöputki rikkoutuu.

2.13. ”Paine- tai lämpötila-anturilla” tarkoitetaan laitetta, jolla mitataan painetta tai lämpötilaa.

2.14. ”Nestekaasun suodatinyksiköllä” tarkoitetaan laitetta, joka suodattaa nestekaasun. Suodatin voi kuulua kiinteästi muihin osiin.

2.15. ”Taipuisilla letkuilla” tarkoitetaan letkuja, joissa kuljetetaan nestekaasua joko nestemäisessä tai höyrystyneessä muodossa eri paineissa pisteestä toiseen.

2.16. ”Täyttöyksiköllä” tarkoitetaan laitetta, jonka avulla säiliö täytetään. Täyttöyksikkö voi sisältyä kiinteästi säiliön 80 prosentin sulkuventtiiliin tai olla ajoneuvon ulkopuolella.

2.17. ”Huoltoliitännällä” tarkoitetaan polttoaineputkessa polttoainesäiliön ja moottorin välillä olevaa liitäntää. Jos yhtä polttoainetta käyttävän ajoneuvon polttoaine loppuu, moottoria voidaan käyttää huoltopolttoainesäiliöstä tulevalla polttoaineella; säiliö voidaan kytkeä huoltoliitäntään.

2.18. ”Polttoaineen jakeluputkistolla” tarkoitetaan putkea tai kanavaa, joka yhdistää polttoaineen ruiskutuslaitteet.

2.19. ”Nestekaasulla (LPG)” tarkoitetaan tuotetta, joka olennaisilta osin koostuu seuraavista hiilivedyistä: propaani, propeeni, tavallinen butaani, isobutaani, isobuteeni, buteeni ja etaani.

Eurooppalaisessa standardissa EN 589:1993 eritellään Euroopan standardointikomitean (CEN) jäsenmaissa markkinoille saatetun ja niihin toimitetun ajoneuvojen polttoaineena käytettävän nestekaasun testausvaatimukset ja -menetelmät.

I OSA

NESTEKAASUA MOOTTORIN POLTTOAINEENA KÄYTTÄVIEN MOOTTORIAJONEUVOJEN ERITYISLAITTEIDEN HYVÄKSYNTÄ

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1. Kauppanimen tai tavaramerkin haltijan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava erityislaitteen hyväksyntää.

Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.1. yksityiskohtainen kuvaus erityislaitteen tyypistä (liitteen 1 mukaisesti),

3.2.2. riittävän yksityiskohtainen ja mittakaavaltaan tarkoituksenmukainen piirros erityislaitteesta,

3.2.3. todistus siitä, että laite on tämän säännön 6 kohdan määräysten mukainen.

3.3. Erityislaitteiden näytekappaleet on toimitettava hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä.

Pyynnöstä on toimitettava myös lisänäytekappaleita.

4. MERKINNÄT

4.1. Kaikissa hyväksyntää varten toimitetuissa osissa on oltava valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja maininta tyypistä. Muissa kuin metalliosissa on oltava myös maininta valmistuskuukaudesta ja -vuodesta. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.2. Kaikissa laitteissa on oltava riittävän suuri paikka hyväksyntämerkille ja osan luokittelumerkinnälle (ks. liite 2A). Tämä paikka on merkittävä edellä 3.2.2 kohdassa tarkoitettuihin piirroksiin.

4.3. Jokaisessa säiliössä on lisäksi oltava hitsaamalla kiinnitetty levy, johon on selvästi ja pysyvästi merkitty seuraavat tiedot:

a) sarjanumero

b) tilavuus litroina

c) merkintä ”LPG”

d) testipaine [kPa]

e) maininta ”enimmäistäyttöaste 80 %”

f) hyväksyntävuosi ja -kuukausi (esim. 99/01),

g) jäljempänä olevan 5.4 kohdan mukainen hyväksyntämerkki.

h) teksti ”SISÄLTÄÄ PUMPUN” ja merkintä, josta pumppu on tunnistettavissa, kun pumppu on asennettu säiliöön.

5. HYVÄKSYNTÄ

5.1. Laitetyypille on myönnettävä tyyppihyväksyntä, jos hyväksyttäväksi toimitetut laitteiden näytekappaleet täyttävät tämän säännön 6.1–6.13 kohdan vaatimukset.

5.2. Kullekin hyväksytylle laitetyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, jotka vastaavat 13. marraskuuta 1999 voimaan tullutta muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa alfanumeerista koodia toisentyyppiselle laitteelle.

5.3. Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta nestekaasuun liittyvän laitetyypin tai osan hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteessä 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Jos kyseessä on säiliö, ilmoitukseen on lisättävä liitteen 2B lisäyksen 1 mukainen lomake.

Edellä 4.1 ja 4.3 kohdassa määritellyn merkinnän lisäksi kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaisiin laitteisiin on 4.2 kohdassa mainittuun paikkaan kiinnitettävä näkyvästi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

5.4.1. ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2).

5.4.2. edellä 5.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. Hyväksyntänumerossa on osan tyyppihyväksyntänumero, joka ilmenee kyseisen tyypin todistuksesta (ks. 5.2 kohta ja liite 2B), ja sen edellä kaksi numeroa, jotka ilmaisevat tämän säännön viimeisimmän muutossarjan järjestysnumeron.

5.5. Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.6. Tämän säännön liitteessä 2A annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkin sijoittelusta.

6. NESTEKAASUUN LIITTYVIEN LAITTEIDEN OSIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

6.1. Yleiset vaatimukset

Nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien ajoneuvojen erityislaitteiden on toimittava oikealla ja turvallisella tavalla.

Nestekaasun kanssa kosketuksissa olevien osien materiaalien on oltava nestekaasun kanssa yhteensopivia.

Sellaiset laitteiden osat, joiden virheettömään ja turvalliseen toimintaan nestekaasupolttoaine, korkea paine tai tärinä todennäköisesti vaikuttavat, on testattava asianmukaisin testausmenettelyin, jotka kuvataan tämän säännön liitteissä. Erityisesti 6.2–6.13 kohdan vaatimusten on täytyttävä.

Tässä säännössä hyväksyttyjen nestekaasuun liittyvien laitteiden asennuksen on täytettävä asianmukaiset elektromagneettista yhteensopivuutta (EMC.) koskevat säännön nro 10, muutossarja 02, vaatimukset tai vastaavat vaatimukset.

6.2. Säiliöitä koskevat vaatimukset

Nestekaasusäiliöiden on oltava tämän säännön liitteen 10 vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksyttyjä.

6.3. Säiliöön asennettuja apulaitteita koskevat vaatimukset

Säiliö on varustettava seuraavilla apulaitteilla, jotka voivat olla erillisiä tai yhdistettyjä (moniventtiilit):

6.3.1.1. 80 prosentin sulkuventtiili,

6.3.1.2. määrämittari,

6.3.1.3. paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili),

6.3.1.4. kaukosäädettävä huoltoventtiili, johon kuuluu ylivirtausventtiili.

6.3.2. Säiliö voi tarvittaessa olla varustettu kaasutiiviillä kotelolla.

6.3.3. Säiliö voidaan varustaa tehonsyötön läpivientieristimellä toimilaitteita tai nestekaasun polttoainepumppua varten.

6.3.4. Säiliö voidaan varustaa säiliön sisällä sijaitsevalla nestekaasun polttoainepumpulla.

6.3.5. Säiliö voidaan varustaa vastaventtiilillä.

6.3.6. Säiliö on varustettava paineenrajoituslaitteella. Seuraavat laitteet tai toiminnot voidaan hyväksyä paineenrajoituslaitteena:

a) (lämpötilalaukeava) varoketulppa (varoke), tai

b) paineenrajoitusventtiili edellyttäen, että se on 6.15.8.3 kohdan mukainen, tai

c) edellä mainittujen kahden laitteen yhdistelmä, tai

d) mikä tahansa muu tekninen ratkaisu edellyttäen, että sillä taataan sama suoritustaso.

6.3.7. Edellä 6.3.1–6.3.6 kohdassa mainittujen apulaitteiden on oltava seuraavien säännösten vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksyttyjä:

— 6.3.1, 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.6 kohdassa tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 3

— 6.3.4 kohdassa tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 4

— 6.3.5 kohdassa tarkoitettujen apulaitteiden osalta tämän säännön liite 7.

6.4.–6.14. Muita osia koskevat vaatimukset

Taulukossa 1 mainittujen muiden osien on oltava niitä koskevien, taulukossa mainittujen liitteiden vaatimusten mukaisesti tyyppihyväksyttyjä.

Taulukko 1

Kohta Osa Liite 6.4. polttoainepumppu 4 6.5. höyrystin (3) paineensäädin (3) 6 6.6. sulkuventtiilit vastaventtiilit kaasuputken paineenrajoitusventtiilit huoltoliitännät 7 6.7. taipuisat letkut 8 6.8. täyttöyksikkö 9 6.9. kaasunruiskutuslaitteet, kaasun sekoituskappale (5), tai sumuttimet 11 6.10. kaasun annosteluyksiköt (4) 12 6.11. paineanturit lämpötila-anturit 13 6.12. elektroninen ohjauslaite 14 6.13. nestekaasun suodatinyksiköt 5 6.14. paineenrajoituslaite 3

6.15. Osien yleiset rakennemääräykset

80 prosentin sulkuventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.1.1. 80 prosentin sulkuventtiilin kohon ja sulkuyksikön välinen liitäntä ei saa muuttaa muotoaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

6.15.1.2. Jos säiliön 80 prosentin sulkuventtiiliin kuuluu koho, kohon on kestettävä 4 500 kPa:n ulkoinen paine.

6.15.1.3. Laitteen sulkuyksikön, joka rajoittaa täytön 80 prosenttiin +0/-5 sen säiliön tilavuudesta, jota varten sulkuventtiili on suunniteltu, on kestettävä 6 750 kPa:n paine. Venttiilin ollessa suljettuna täyttönopeus saa olla enintään 500 cm3 minuutissa, kun paine-ero on 700 kPa. Ventiili on testattava kaikissa säiliöissä, joissa se on tarkoitettu käytettäväksi, tai valmistajan on laskelmin osoitettava missä säiliötyypeissä venttiili soveltuu käytettäväksi.

6.15.1.4. Jos 80 prosentin sulkuventtiiliin ei kuulu kohoa, täyttöä ei pidä voida jatkaa sulkemisen jälkeen nopeudella, joka on yli 500 cm3 minuutissa.

6.15.1.5. Laitteessa on oltava pysyvä merkintä, jossa esitetään millaista säiliötyyppiä varten laite on suunniteltu, sekä läpimitta ja kulma ja tarvittaessa asennusohje.

Sähkökipinöiden estämiseksi osaan mahdollisesti tulleen särön pinnalla sähköllä toimivat nestekaasua sisältävät laitteet

i) on eristettävä siten, että virtaa ei johdeta nestekaasua sisältävien osien läpi, ja

ii) laitteiden sähköjärjestelmä on eristettävä — rungosta — polttoainepumpun säiliöstä.

Eristysresistanssin on oltava > 10 MΩ.

6.15.2.1. Tavara- ja matkustajatilan sähkökytkentöjen on täytettävä eristysluokan IP 40 vaatimukset IEC 529:n mukaisesti.

6.15.2.2. Kaikkien muiden sähkökytkentöjen on täytettävä eristysluokan IP 54 vaatimukset IEC 529:n mukaisesti.

6.15.2.3. Eristetyn ja tiiviin sähkökytkennän aikaansaamiseksi tehonsyötön läpivientieristimen (polttoainepumppu/toimilaitteet/polttoaineen määrän ilmaisin) on oltava ilmatiiviisti suljettua tyyppiä.

Sähköllä tai ulkoisella (hydraulisella, pneumaattisella) voimanlähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat erityisvaatimukset

6.15.3.1. Jos venttiilit (esimerkiksi 80 prosentin sulkuventtiili, huoltoventtiili, sulkuventtiilit, vastaventtiilit, kaasuputken paineenrajoitusventtiili, huoltoliitäntä), toimivat sähköllä tai ulkoisella voimanlähteellä, venttiilien on oltava kiinni-asennossa, kun niiden voimanlähde on kytkettynä pois päältä.

6.15.3.2. Polttoainepumpun virran on kytkeydyttävä pois päältä, jos elektroniseen ohjainlaitteeseen tulee vika tai siitä katkeaa virta.

Lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset)

6.15.4.1. Laitteessa olevien materiaalien, jotka ovat yhteydessä laitteen lämmönsiirtoväliaineeseen laitteen ollessa toiminnassa, on oltava yhteensopivia kyseisen nesteen kanssa ja siten suunniteltuja, että ne kestävät lämmönsiirtoväliaineen 200 kPa:n paineen. Materiaalien on täytettävä liitteessä 15 olevassa 17 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

6.15.4.2. Höyrystimen/paineensäätimen lämmönsiirtoväliaineen kotelo ei saa vuotaa 200 kPa:n paineessa.

6.15.5. Sekä korkeapaine- että matalapaineosista koostuvan osan on oltava siten suunniteltu, että matalapaineosan paine ei voi nousta yli 2,25 kertaa sitä enimmäistyöpainetta suuremmaksi, jossa käytettäväksi matalapaineosa on testattu. Säiliön paineeseen suoraan yhdistettyjen osien on oltava suunniteltu 3 000 kPa:n luokittelupaineessa käytettäviksi. Paine ei saa päästä purkautumaan moottoritilaan tai ajoneuvon ulkopuolelle.

Erityisvaatimukset kaasuvirtauksen estämiseksi

6.15.6.1. Pumpun on oltava siten suunniteltu, että ulosvirtauspaine on enintään 3 000 kPa silloin, kun esimerkiksi putket ovat tukossa tai sulkuventtiili ei avaudu. Tämä voidaan toteuttaa siten, että pumppu kytkeytyy pois päältä tai paine kiertää takaisin säiliöön.

6.15.6.2. Paineensäätimen/höyrystimen on oltava siten suunniteltu, että kaasuvirtaus estetään silloin, kun säädin-/höyrystinyksikköön syötetään nestekaasua ≤ 4 500 kPa:n paineella ja säädin ei ole toiminnassa.

6.15.7. Kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.7.1. Kaasuputken paineenrajoitusventtiilin on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 3 200 ± 100 kPa:n paineessa.

6.15.7.2. Kaasuputken paineenrajoitusventtiilissä ei saa esiintyä sisäistä vuotoa 3 000 kPa:n paineeseen saakka.

Paineenrajoitusventtiiliä (purkausventtiiliä) koskevat vaatimukset

6.15.8.1. Paineenrajoitusventtiili on asennettava säiliön sisälle tai säiliön päälle alueelle, jossa polttoaine on kaasumaisessa tilassa.

6.15.8.2. Paineenrajoitusventtiilin on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 2 700 ± 100 kPa:n paineessa.

6.15.8.3. Paineenrajoitusventtiilin virtauskapasiteetin, joka määritetään paineilman avulla tavanomaista käyttöpainetta 20 prosenttia korkeammassa paineessa, on oltava vähintään:

Q ≥ 10,66 · A0,82

jossa

Q = ilmavirta vakio-oloissa m3/min (100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa) A = säiliön ulkopinnan ala (m2).

Virtaustestin tulokset on korjattava niin, että ne vastaavat vakio-olosuhteita:

absoluuttinen ilmanpaine 100 kPa, lämpötila 15 °C.

Kun paineenrajoitusventtiili katsotaan paineenrajoituslaitteeksi, virtauksen on oltava vakio-oloissa vähintään 17,7 m3/min.

6.15.8.4. Paineenrajoitusventtiilissä ei saa esiintyä sisäistä vuotoa 2 600 kPa:n paineeseen saakka.

6.15.8.5. Paineenrajoituslaitteen (varoke) on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 120 ± 10 °C:n lämpötilassa.

6.15.8.6. Paineenrajoituslaitteen (varoke) on oltava siten suunniteltu, että sen virtauskapasiteetti avattuna on:

Q ≥ 2,73 · A

jossa

Q = ilmavirta vakio-oloissa m3/min (100 kPa:n absoluuttisessa paineessa ja 15 °C:n lämpötilassa) A = säiliön ulkopinnan ala (m2).

Virtaustesti on tehtävä niin, että absoluuttinen ilmanpaine ennen venttiiliä on 200 kPa ja lämpötila 15 °C.

Virtaustestin tulokset on korjattava niin, että ne vastaavat vakio-olosuhteita:

absoluuttinen ilmanpaine 100 kPa, lämpötila 15 °C.

6.15.8.7. Paineenrajoituslaite on asennettava säiliön päälle kaasuvyöhykkeelle.

6.15.8.8. Paineenrajoituslaite on asennettava säiliöön siten, että se voi purkaa paineen kaasutiiviiseen koteloon, jos sellainen on oltava.

6.15.8.9. Paineenrajoituslaite (varoke) on testattava liitteessä 3 olevan 7 kohdan määräysten mukaisesti.

6.15.9. Polttoainepumpun tehonhäviö

Kun polttoainetta on vähimmäismäärä, jolla moottori vielä toimii, polttoainepumppujen kehittämä lämpö ei milloinkaan saa aiheuttaa paineenrajoitusventtiilin avautumista.

Täyttöyksikköä koskevat vaatimukset

6.15.10.1. Täyttöyksikön on oltava varustettu vähintään yhdellä, joustavalla istukalla varustetulla vastaventtiilillä, ja sen on oltava rakenteltaan sellainen, että sitä ei voida irrottaa.

6.15.10.2. Täyttöyksikkö on suojattava epäpuhtauksilta.

6.15.10.3. Täyttöyksikön muotoilun ja kiinnitysalueen mittasuhteiden on oltava liitteen 9 kuvien mukaiset.

Kuvassa 5 esitettyä täyttöyksikköä voidaan käyttää ainoastaan M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-luokkien moottoriajoneuvoissa, joiden suurin sallittu kokonaismassa on 3 500 kg (6).

6.15.10.4. Kuvassa 4 esitettyä täyttöyksikköä voidaan käyttää myös M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-luokkien moottoriajoneuvoissa, joiden suurin sallittu kokonaismassa on suurempi kuin 3 500 kg (6).

6.15.10.5. Ulkopuolinen täyttöyksikkö yhdistetään säiliöön letkulla tai putkella.

Kevyiden ajoneuvojen eurotäyttöyksikköä koskevan eritysvaatimukset (liitteen 9 kuva 3):

6.15.10.6.1. Etutiivistyspinnan ja vastaventtiilin etuosan välinen kuollut tilavuus ei saa olla suurempi kuin 0,1 cm3.

6.15.10.6.2. Liittimen läpi kulkevan virtauksen on oltava vähintään 60 litraa minuutissa vedellä testattuna, kun paine-ero on 30 kPa.

Raskaiden ajoneuvojen eurotäyttöyksikköä koskevat eritysvaatimukset (liitteen 9 kuva 5):

6.15.10.7.1. Etutiivistyspinnan ja vastaventtiilin etuosan välinen kuollut tilavuus ei saa olla suurempi kuin 0,5 cm3.

6.15.10.7.2. Kun vastaventtiili on mekaanisesti avattuna, täyttöyksikön läpi kulkevan virtauksen on oltava vähintään 200 litraa minuutissa vedellä testattuna, kun paine-ero on 50 kPa.

6.15.10.7.3. Eurotäyttöyksikön on oltava liitteessä 9 olevassa 7.4 kohdassa kuvaillun iskutestin vaatimusten mukainen.

Määrämittaria koskevat vaatimukset

6.15.11.1. Laitteen, jolla tarkistetaan säiliössä olevan nesteen määrä, on oltava tyypiltään epäsuora (esimerkiksi magneettinen) säiliön sisäpuolen ja ulkopuolen välillä. Jos laite, jolla tarkistetaan säiliössä olevan nesteen määrä, on tyypiltään suora, sähköliitäntöjen on täytettävä standardin IEC EN 60529:1997 06 mukaiset eristysluokkaa IP 54 koskevat vaatimukset.

6.15.11.2. Jos säiliön määrämittariin kuuluu koho, kohon on kestettävä 3 000 kPa:n ulkoinen paine.

Säiliön kaasutiivistä koteloa koskevat vaatimukset

6.15.12.1. Kaasutiiviin kotelon poistoaukon vapaan poikkileikkauspinnan on oltava vähintään 450 mm2.

6.15.12.2. Kaasutiiviin kotelon on oltava tiivis 10 kPa:n paineessa aukot suljettuina, sen suurin sallittu vuoto on 100 cm3 höyryä tunnissa, ja pysyviä muodonmuutoksia ei saa esiintyä.

6.15.12.3. Kaasutiiviin kotelon on kestetävä 50 kPa:n paine.

Ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää huoltoventtiiliä koskevat vaatimukset

Huoltoventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.13.1.1. Jos huoltoventtiili on yhdistetty nestekaasupolttoaineen syöttöpumppuun, pumpusta on ilmoitettava merkitsemällä teksti ”SISÄLTÄÄ PUMPUN” sekä pumpun tunnus joko nestekaasusäiliön merkintäkilpeen tai mahdolliseen moniventtiiliin. Nestekaasusäiliön sisällä olevien sähkökytkentöjen on täytettävä eristysluokan IP 40 vaatimukset IEC 529:n mukaisesti.

6.15.13.1.2. Huoltoventtiilin on kestettävä 6 750 kPa:n paine avatussa ja suljetussa asennossa.

6.15.13.1.3. Huoltoventtiili ei saa suljettuna ollessaan vuotaa sisäisesti virtauksen suuntaan. Vuotoa saa esiintyä vastavirran suuntaan.

Ylivirtausventtiiliä koskevat vaatimukset

6.15.13.2.1. Ylivirtausventtiili on asennettava säiliön sisään.

6.15.13.2.2. Ylivirtausventtiilissä on oltava kiertokanava paineiden tasaamista varten.

6.15.13.2.3. Ylivirtausventtiilin on sulkeuduttava, kun venttiilin paine-ero on 90 kPa. Tällä paine-erolla virtauksen määrä saa olla enintään 8 000 cm3/min.

6.15.13.2.4. Ylivirtausventtiilin ollessa suljettuna kiertokanavan kautta kulkevan virtauksen määrä saa olla enintään 500 cm3/min, kun paine-ero on 700 kPa.

7. NESTEKAASULAITETYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

Kaikista nestekaasulaitetyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksynnän myöntäneelle hallinnolliselle yksikölle. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

7.1.1. katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että laite joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

7.1.2. vaatia, että laite on testattava uudelleen kokonaan tai osittain.

7.2. Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 5.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

7.3. Hyväksynnän laajentamisen myöntävän toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

8. (Tyhjä)

9. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

9.1. Tämän säännön nojalla hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 6 kohdan vaatimukset.

9.2. Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että 9.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.

9.3. Tämän säännön liitteissä 8, 10 ja 15 vahvistettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

9.4. Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran vuodessa.

9.5. Lisäksi jokainen säiliö on testattava 3 000 kPa:n vähimmäispaineessa tämän säännön liitteessä 10 olevan 2.3 kohdan määräysten mukaisesti.

9.6. Jokainen letkukokonaisuus, joka kuuluu korkeapaineluokkaan (luokka 1) tämän säännön 2 kohdassa tarkoitetussa luokittelussa, on testattava puolen minuutin ajan kaasun kanssa 3 000 kPa:n paineessa.

9.7. Hitsattujen säiliöiden osalta vähintään yksi säiliö 200 säiliötä kohti ja yksi jäljellejäävästä määrästä on tarkastettava radiografisesti liitteessä 10 olevan 2.4.1 kohdan mukaisesti.

9.8. Tuotantovaiheessa vähintään yksi säiliö 200 säiliötä kohti ja yksi jäljellejäävästä määrästä on tarkastettava edellä mainituissa mekaanisissa testeissä liitteessä 10 olevan 2.1.2 kohdan mukaisesti.

10. TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

10.1. Laitetyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 9 kohdan vaatimukset eivät täyty.

10.2. Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

11. NESTEKAASUUN LIITTYVIEN LAITTEIDEN OSIA KOSKEVAT SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

11.1. Tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvaa ECE-hyväksyntää.

11.2. Alkaen kolmen kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää ECE-hyväksynnän vain, jos hyväksyttävän osan tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

11.3. Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltää sellaista osatyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 01 nojalla.

11.4. Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa 12 kuukauden aikana tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta kieltää sellaista osatyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön nojalla sen alkuperäisessä muodossa.

11.5. Kun 12 kuukautta tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta on kulunut, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltää sellaisten osatyyppien myynnin, jotka eivät ole tämän säännön muutossarjan 01 vaatimusten mukaisia, ellei osa ole tarkoitettu varaosaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin.

12. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitetyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

13. HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

II OSA

TYYPPIHYVÄKSYTYILLÄ ERITYISLAITTEILLA VARUSTETTUJEN, NESTEKAASUA MOOTTORIN POLTTOAINEENA KÄYTTÄVIEN AJONEUVOJEN HYVÄKSYNTÄ KYSEISTEN LAITTEIDEN ASENNUKSEN OSALTA

14. MÄÄRITELMÄT

Tämän säännön II osassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

14.1.1. ”Ajoneuvon hyväksynnällä” tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää sellaisten erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka liittyvät nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

”Ajoneuvotyypillä” tarkoitetaan ajoneuvoja tai ajoneuvoperheitä, joihin on asennettu erityislaitteita nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena ja jotka eivät poikkea toisistaan seuraavien ominaisuuksien osalta:

14.1.2.1. valmistaja,

14.1.2.2. valmistajan antama tyyppinimi,

suunnittelun ja rakenteen olennaiset osat,

14.1.2.3.1. alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),

14.1.2.3.2. nestekaasuun liittyvien laitteiden asennus (selvät ja olennaiset erot).

15. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

15.1. Ajoneuvon valmistajan tai tämän valtuutetun edustajan on tehtävä hakemus, joka koskee ajoneuvotyypin hyväksyntää sellaisten erityslaitteiden asennuksen osalta, jotka liittyvät nestekaasun (LPG) käyttöön moottorin polttoaineena.

15.2. Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena: ajoneuvon kuvaus, joka sisältää kaikki tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut asiaankuuluvat tiedot.

15.3. Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

16. HYVÄKSYNTÄ

16.1. Ajoneuvotyypille myönnetään tyyppihyväksyntä, jos tämän säännön perusteella hyväksyttäväksi toimitettuun nestekaasua (LPG) moottorin polttoaineena käyttävään ajoneuvoon on asennettu tarpeelliset nestekaasuun liittyvät erityislaitteet ja jos ajoneuvo täyttää tämän säännön 17 kohdan vaatimukset.

16.2. Kullekin hyväksytylle ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä.

16.3. Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävän ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta taikka epäämisestä tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin on kiinnitettävä näkyvästi edellä 16.3 kohdassa tarkoitetussa hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

16.4.1. ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (7)

16.4.2. edellä 16.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

16.5. Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 16.4.1 kohdassa määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 16.4.1 kohdassa määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

16.6. Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

16.7. Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

16.8. Tämän säännön liitteessä 2C annetaan esimerkkejä edellä tarkoitetun hyväksyntämerkin sijoittelusta.

17. VAATIMUKSET NESTEKAASUUN LIITTYVIEN ERITYISLAITTEIDEN ASENNUKSESTA NESTEKAASUA MOOTTORIN POLTTOAINEENA KÄYTTÄVÄÄN AJONEUVOON

17.1. Yleistä

17.1.1. Ajoneuvoon asennettujen nestekaasuun liittyvien laitteiden on toimittava siten, että enimmäiskäyttöpainetta, johon laite on suunniteltu ja hyväksytty, ei voida ylittää.

17.1.2. Kaikkien järjestelmän osien on oltava tyyppihyväksyttyjä yksittäisinä osina tämän säännön I osan mukaisesti.

17.1.3. Järjestelmässä käytettävien materiaalien on sovelluttava nestekaasukäyttöön.

17.1.4. Kaikki järjestelmän osat on kiinnitettävä asianmukaisella tavalla.

17.1.5. Nestekaasujärjestelmä ei saa vuotaa.

17.1.6. Nestekaasujärjestelmä on asennettava siten, että se on mahdollisimman hyvin suojattu vaurioilta (mm. ajoneuvon liikkuvien osien, törmäyksen, hiekan tai ajoneuvon lastaamisen, lastin purkamisen taikka siirtämisen aiheuttamilta vaurioilta).

Nestekaasujärjestelmään saa yhdistää vain moottoriajoneuvon moottorin oikean toiminnan kannalta välttämättömät laitteet.

17.1.7.1. Sen estämättä, mitä 17.1.7 kohdassa määrätään, M2-, M3-, N2-, N3- ja M1-luokkien moottoriajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaismassa on > 3 500 kg, voidaan matkustajatilan lämmittämiseksi asentaa lämmitysjärjestelmä, joka on kytketty nestekaasujärjestelmään.

17.1.7.2. Edellä 17.1.7.1 kohdassa mainitun lämmitysjärjestelmän asentaminen on sallittava, mikäli tyyppihyväksynnästä vastaava tutkimuslaitos katsoo, että lämmitysjärjestelmä on riittävän hyvin suojattu ja että se ei vaikuta nestekaasujärjestelmän normaaliin toimintaan.

17.1.7.3. Sen estämättä, mitä 17.1.7 kohdassa määrätään, yhtä polttoainetta käyttävä ajoneuvo, jossa ei ole varakäyntijärjestelmää, voidaan varustaa huoltoliitännällä nestekaasujärjestelmässä.

17.1.7.4. Edellä 17.1.7.3 kohdassa mainitun huoltoliitännän asentaminen on sallittava, mikäli tyyppihyväksynnästä vastaava tutkimuslaitos katsoo, että huoltoliitäntä on riittävän hyvin suojattu ja että se ei vaikuta haitallisesti nestekaasujärjestelmän normaaliin toimintaan. Huoltoliitäntä on yhdistettävä erilliseen kaasutiiviiseen vastaventtiiliin, jonka avulla on mahdollista käyttää ainoastaan moottoria.

17.1.7.5. Yhtä polttoainetta käyttävissä ajoneuvoissa, joihin on asennettu huoltoliitäntä, on oltava liitteessä 17 määritelty tarra huoltoliitännän lähellä.

Nestekaasua moottorin polttoaineena käyttävien M2- ja M3-luokan ajoneuvojen tunnistaminen

17.1.8.1. M2- ja M3-luokan ajoneuvoissa on oltava liitteessä 16 määritelty kilpi.

17.1.8.2. Kilpi on asennettava M2- ja M3-luokan ajoneuvojen etu- ja takaosaan sekä oikeanpuoleisella ohjauksella varustetuissa ajoneuvoissa vasemmanpuoleisten ovien ulkopuolelle ja vasemmanpuoleisella ohjauksella varustetuissa ajoneuvoissa oikeanpuoleisten ovien ulkopuolelle.

17.2. Lisävaatimukset

17.2.1. Mikään nestekaasujärjestelmän osista, mukaan luettuna niiden osana olevat suojamateriaalit, ei saa työntyä esiin ajoneuvon ulkopinnasta lukuun ottamatta täyttöyksikköä, mikäli sen ulkonema on enintään 10 mm runkopellin nimellisrajaviivasta.

17.2.2. Nestekaasun polttoainesäiliötä lukuun ottamatta yhdessäkään ajoneuvon poikkileikkauksessa mikään nestekaasujärjestelmän osista, mukaan luettuna niiden osana olevat suojamateriaalit, ei saa työntyä esiin ajoneuvon alareunasta ellei jokin toinen ajoneuvon osa 150 mm:n säteellä sijaitse alempana.

17.2.3. Mitään nestekaasujärjestelmän osaa ei saa sijoittaa 100:a millimetriä lähemmäs pakoputkea tai vastaavaa lämmönlähdettä, ellei osia ole asianmukaisesti suojattu kuumuudelta.

17.3. Nestekaasujärjestelmä

17.3.1. Nestekaasujärjestelmässä on oltava vähintään seuraavat osat:

17.3.1.1. polttoainesäiliö,

17.3.1.2. 80 prosentin sulkuventtiili,

17.3.1.3. määrämittari,

17.3.1.4. paineenrajoitusventtiili,

17.3.1.5. kaukosäädettävä huoltoventtiili, johon kuuluu ylivirtausventtiili,

17.3.1.6. paineensäädin ja höyrystin, jotka voivat olla yhdistetyt,

17.3.1.7. kaukosäädettävä sulkuventtiili,

17.3.1.8. täyttöyksikkö,

17.3.1.9. kaasuputket ja -letkut,

17.3.1.10. kaasua kuljettavat liitännät nestekaasujärjestelmän osien välillä,

17.3.1.11. sumutin tai kaasunruiskutuslaite taikka kaasun sekoituskappale,

17.3.1.12. elektroninen ohjainlaite,

17.3.1.13. paineenrajoituslaite (varoke).

17.3.2. Nestekaasujärjestelmä voi sisältää myös seuraavat osat:

17.3.2.1. kaasutiivis kotelo, joka peittää polttoainesäiliöön kiinnitetyt apulaitteet,

17.3.2.2. vastaventtiili,

17.3.2.3. kaasuputken paineenrajoitusventtiili,

17.3.2.4. kaasun annosteluyksikkö,

17.3.2.5. nestekaasun suodatinyksikkö,

17.3.2.6. paine- tai lämpötila-anturi,

17.3.2.7. nestekaasun polttoainepumppu,

17.3.2.8. säiliön tehonsyötön läpivientieristin (toimilaitteet/polttoainepumppu/polttoaineen määrän ilmaisin),

17.3.2.9. huoltoliitäntä (vain yhtä polttoainetta käyttävät ajoneuvot, joissa ei ole varakäyntijärjestelmää),

17.3.2.10. polttoaineen valintajärjestelmä ja sähköjärjestelmä,

17.3.2.11. polttoaineen jakeluputkisto.

17.3.3. Edellä 17.3.1.2–17.3.1.5 kohdassa tarkoitetut säiliön osat voivat olla yhdistetyt.

17.3.4. Edellä 17.3.1.7 kohdassa tarkoitettu kaukosäädettävä sulkuventtiili voidaan yhdistää paineensäätimeen/höyrystimeen.

17.3.5. Moottorin tehokkaan toiminnan edellyttämät lisäosat voidaan asentaa nestekaasujärjestelmän siihen osaan, jossa paine on alle 20 kPa.

17.4. Polttoainesäiliön asentaminen

17.4.1. Polttoainesäiliö on asennettava ajoneuvoon kiinteästi, eikä sitä saa asentaa moottoritilaan.

17.4.2. Polttoainesäiliö on asennettava oikeaan asentoon säiliön valmistajan ohjeiden mukaisesti.

17.4.3. Polttoainesäiliö on asennettava siten, ettei sen metallipinta (säiliön kiinnityskohtia lukuun ottamatta) joudu kosketuksiin toisten metallipintojen kanssa.

17.4.4. Polttoainesäiliössä on oltava kiinteät kiinnityskohdat, joista se kiinnitetään moottoriajoneuvoon, tai säiliö on kiinnitettävä moottoriajoneuvoon säiliökehyksen ja säiliöhihnojen avulla.

Kun ajoneuvo on käyttövalmis, polttoainesäiliön on sijaittava vähintään 200 mm tienpinnan yläpuolella.

17.4.5.1. Edellä olevan 17.4.5 kohdan määräyksiä ei sovelleta, jos säiliö on edestä ja sivuilta riittävän hyvin suojattu eikä mikään säiliön osa ole kyseistä suojarakennetta alempana.

17.4.6. Polttoainesäiliöt on asennettava ja kiinnitettävä siten, että ne täynnä ollessaan kestävät (vahingoittumatta) seuraavat kiihtyvyydet:

M1- ja N1-luokkien ajoneuvot:

a) 20 g kulkusuunnassa

b) 8 g vaakasuunnassa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden

M2- ja N2-luokkien ajoneuvot:

a) 10 g kulkusuunnassa

b) 5 g vaakasuunnassa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden

M3- ja N3-luokkien ajoneuvot:

a) 6,6g kulkusuunnassa

b) 5g vaakasuunnassa, kohtisuorassa kulmassa kulkusuuntaan nähden

Käytännön kokeiden sijaan voidaan käyttää laskentamenetelmää, jos hyväksyntähakemuksen esittäjä voi osoittaa sen vastaavuuden teknistä tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla.

17.5. Polttoainesäiliötä koskevat lisävaatimukset

17.5.1. Jos useampi kuin yksi nestekaasusäiliö on liitetty yhteen ainoaan syöttöputkeen, jokaiseen säiliöön on asennettava vastaventtiili kaukosäädettävästä huoltoventtiilistä myötävirtaan, ja syöttöputkeen on asennettava putken paineenrajoitusventtiili vastaventtiilistä myötävirtaan. Asianmukainen suodatinjärjestelmä on sijoitettava vastaventtiileistä vastavirtaan, jotta vastaventtiilit eivät saostu.

17.5.2. Vastaventtiiliä ja putken paineenrajoitusventtiiliä ei vaadita, jos kaukosäädettävän huoltoventtiilin paluupaine suljettuna on yli 500 kPa.

Tässä tapauksessa kaukosäädettävien huoltoventtiilien ohjaus on järjestettävä niin, että useampi kuin yksi kaukosäädettävä venttiili ei voi olla auki samanaikaisesti. Kytkennän päällekkäisyysaika saa olla enintään kaksi minuuttia.

17.6. Polttoainesäiliön apulaitteet

17.6.1. Kaukosäädettävä huoltoventtiili, johon kuuluu säiliössä oleva ylivirtausventtiili

17.6.1.1. Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili on asennettava suoraan polttoainesäiliöön ilman välikiinnikkeitä.

17.6.1.2. Ylivirtausventtiilillä varustetun kaukosäädettävän huoltoventtiilin on toimittava niin, että se virtakytkimen asennosta riippumatta sulkeutuu automaattisesti silloin, kun moottori ei käy, ja pysyy suljettuna sen ajan, kun moottori ei ole käynnissä.

17.6.2. Säiliön jousellinen paineenrajoitusventtiili

17.6.2.1. Jousellinen paineenrajoitusventtiili on asennettava polttoainesäiliöön siten, että se on yhdistetty höyrytilaan ja voi purkaa paineen ympäristön ilmaan. Jousellinen paineenrajoitusventtiili voi purkaa paineen kaasutiiviiseen koteloon, jos kotelo on 17.6.5 kohdan vaatimusten mukainen.

17.6.3. 80 prosentin sulkuventtiili

17.6.3.1. Automaattisen täyttötasonrajoittimen on oltava sopiva siihen polttoainesäiliöön, johon se kiinnitetään, ja se on asennettava asianmukaiseen asentoon sen varmistamiseksi, että säiliön tilavuudesta voidaan täyttää enintään 80 prosenttia.

17.6.4. Määrämittari

17.6.4.1. Määrämittarin on oltava sopiva siihen polttoainesäiliöön, johon se kiinnitetään, ja se on asennettava asianmukaiseen asentoon.

17.6.5. Säiliön kaasutiivis kotelo

17.6.5.1. Ellei polttoainesäiliötä ole asennettu ajoneuvon ulkopuolelle ja säiliön varusteita suojattu vedeltä ja lialta, säiliöön on asennettava säiliön varusteet peittävä kaasutiivis kotelo, joka täyttää 17.6.5.2–17.6.5.5 kohdan vaatimukset.

17.6.5.2. Kaasutiiviistä kotelosta on oltava suora yhteys ulkoilmaan; tarvittaessa on käytettävä yhdysletkua ja läpivientiä.

17.6.5.3. Kaasutiiviin kotelon tuuletusaukon on osoitettava alaspäin kohdassa, jossa se tulee ulos moottoriajoneuvosta. Kaasutiiviin kotelon tuuletusaukosta purkautuva kaasu ei saa purkautua pyörätilaan eikä sitä saa suunnata lämmönlähteeseen, kuten pakoputkeen.

17.6.5.4. Moottoriajoneuvon korin alaosassa sijaitsevien, kaasutiiviin kotelon tuuletukseen käytettävien yhdysletkujen ja poistoputkien vapaan aukon on oltava vähintään 450 mm2:n suuruinen. Jos yhdysletkuun tai läpivientiin asennetaan kaasuputki, muu putki tai sähköjohtoja, vapaan aukon koon on tällöinkin oltava vähintään 450 mm2.

17.6.5.5. Kaasutiiviin kotelon ja yhdysletkujen on oltava kaasutiiviitä 10 kPa:n paineessa aukot suljettuina eikä niissä saa esiintyä pysyviä muodonmuutoksia; suurin sallittu vuoto on 100 cm3 tunnissa.

17.6.5.6. Yhdysletku on kiinnitettävä asianmukaisella tavalla kaasutiiviiseen koteloon ja läpivientiin, jotta varmistetaan kaasutiivis liitos.

17.7. Kaasuputket ja -letkut

17.7.1. Kaasuputket on valmistettava saumattomasta materiaalista, joko kuparista tai ruostumattomasta teräksestä tai teräksestä, joka on päällystetty korroosionkestävällä pinnoitteella.

17.7.2. Jos käytetään saumatonta kuparia, putki on suojattava kumi- tai muovipäällysteellä.

17.7.3. Kuparisten kaasuputkien ulkoläpimitta saa olla enintään 12 mm, ja seinämäpaksuuden on oltava vähintään 0,8 mm; terästä tai ruostumatonta terästä olevien kaasuputkien ulkoläpimitta saa olla enintään 25 mm, ja seinämäpaksuuden on oltava kaasukäyttöön sopiva.

17.7.4. Kaasuputki saa olla valmistettu muusta kuin metallimateriaalista, jos putki täyttää tämän säännön 6.7 kohdan vaatimukset.

17.7.5. Kaasuputken saa korvata kaasuletkulla, jos kyseinen letku täyttää tämän säännön 6.7 kohdan vaatimukset.

17.7.6. Kaasuputket, muita kuin metallisia kaasuputkia lukuun ottamatta, on kiinnitettävä siten, ettei niihin kohdistu värähtelyjä tai jännityksiä.

17.7.7. Kaasuletkut ja muut kuin metalliset kaasuputket on kiinnitettävä siten, ettei niihin kohdistu jännityksiä.

17.7.8. Kaasuputken tai -letkun kiinnityskohta on varustettava suojaavalla materiaalilla.

17.7.9. Kaasuputkia tai -letkuja ei saa sijoittaa nostopisteisiin.

17.7.10. Kanavissa olevat kaasuputket tai -letkut on varustettava suojamateriaalilla, vaikka niissä olisi suojapäällyste.

17.8. Nestekaasujärjestelmän osien väliset kaasuliitännät

17.8.1. Hitsattuja tai juotosliitoksia taikka hammastettuja puristusliittimiä ei saa käyttää.

17.8.2. Kaasuputket saa yhdistää ainoastaan korroosion kannalta yhteensopivilla kiinnikkeillä.

17.8.3. Ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket voidaan liittää toisiinsa vain ruostumattomasta teräksestä valmistetuin liittimin.

17.8.4. Liitosrasiat on valmistettava korroosionkestävästä materiaalista.

17.8.5. Kaasuputkien kiinnityksessä on käytettävä soveltuvia liittimiä, esimerkiksi teräsputkissa kaksiosaisia puristusliittimiä ja kupariputkissa liittimiä, joiden molemmilla puolilla on kierteitetty kaksoiskartionippa, tai kahta laippaa. Kaasuputket on yhdistettävä asianmukaisin liitännöin. Sellaisten liitäntöjen käyttö, jotka saattavat vaurioittaa putkea, on ehdottomasti kielletty. Asennettujen liitäntöjen murtumispaineen on oltava sama tai korkeampi kuin putken murtumispaine.

17.8.6. Liitosten määrä on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.

17.8.7. Liitokset on tehtävä paikkoihin, joissa ne voidaan tarkastaa.

Matkustajatilassa tai suljetussa tavaratilassa kaasuputki tai -letku ei saa olla kohtuuttoman pitkä. Tämä määräys täyttyy, kun kaasuputki tai -letku ei ulotu pitemmälle kuin polttoainesäiliöstä ajoneuvon sivulle.

17.8.8.1. Matkustajatilassa tai suljetussa tavaratilassa ei saa olla kaasua kuljettavia liitäntöjä; tämä ei koske

i) kaasutiiviissä kotelossa olevia liitäntöjä ja

ii) kaasuputken tai -letkun ja täyttöyksikön välistä liitäntää, jos kyseinen liitäntä on varustettu nestekaasua kestävällä holkilla ja mahdollinen vuotava kaasu purkautuu suoraan ilmaan.

17.8.8.2. Edellä olevan 17.8.8 ja 17.8.8.1 kohdan määräyksiä ei sovelleta M2- tai M3-luokan ajoneuvoihin, jos kaasuputket tai -letkut ja liitännät on varustettu nestekaasua kestävällä holkilla, josta on avoin yhteys ulkoilmaan. Holkin tai kanavan avonaisen pään on sijaittava matalimmassa kohdassa.

17.9. Kaukosäädettävä sulkuventtiili

17.9.1. Kaukosäädettävä sulkuventtiili on asennettava nestekaasusäiliöstä paineensäätimeen/höyrystimeen kulkevaan kaasuputkeen mahdollisimman lähelle paineensäädintä/höyrystintä.

17.9.2. Kaukosäädettävä sulkuventtiili voi olla osa paineensäädintä/höyrystintä.

17.9.3. Sen estämättä, mitä 17.9.1 kohdassa määrätään, kaukosäädettävä sulkuventtiili voidaan asentaa nestekaasujärjestelmän valmistajan määrittelemään paikkaan moottoritilassa, jos paineensäätimen ja nestekaasusäiliön välillä on olemassa polttoaineen palautusjärjestelmä.

17.9.4. Kaukosäädettävä sulkuventtiili on asennettava siten, että polttoaineensyöttö katkeaa silloin, kun moottori ei ole käynnissä, tai, jos ajoneuvo on myös varustettu toisella polttoainejärjestelmällä, kun vaihdetaan toiseen polttoaineeseen. Kahden sekunnin viive sallitaan diagnostisia tarkoituksia varten.

17.10. Täyttöyksikkö

17.10.1. Täyttöyksikkö on kiinnitettävä siten, ettei se pääse pyörimään, ja se on suojattava vedeltä ja lialta.

17.10.2. Jos nestekaasusäiliö on asennettu matkustamoon tai sen yhteydessä olevaan (matka)tavaratilaan, täyttöyksikkö on sijoitettava ajoneuvon ulkopuolelle.

17.11. Polttoaineen valintajärjestelmä ja sähkölaitteisto

Nestekaasujärjestelmän sähköiset osat on varustettava ylikuormitussuojalla, ja syöttökaapelissa on oltava vähintään yksi erillinen sulake.

17.11.1.1. Sulake on asennettava käyttäjän tiedossa olevaan paikkaan, ja siihen on päästävä käsiksi ilman apuvälineitä.

17.11.2. Sellaisiin nestekaasujärjestelmän osiin, jotka myös kuljettavat kaasua, menevää sähkövirtaa ei saa johtaa kaasuputken kautta.

17.11.3. Kaikki sähköosat, jotka on asennettu nestekaasujärjestelmän sellaiseen osaan, jossa paine on yli 20 kPa, on yhdistettävä ja eristettävä siten, että virtaa ei johdeta nestekaasua sisältävien osien läpi.

17.11.4. Sähkökaapelit on suojattava asianmukaisesti vaurioilta. Tavara- ja matkustajatilan sähkökytkentöjen on täytettävä eristysluokan IP 40 vaatimukset IEC 529:n mukaisesti. Kaikkien muiden sähkökytkentöjen on täytettävä eristysluokan IP 54 vaatimukset IEC 529:n mukaisesti.

17.11.5. Useampaa kuin yhtä polttoainejärjestelmää käyttävissä ajoneuvoissa on oltava polttoaineen valintajärjestelmä, jotta varmistetaan, että moottoriin syötetään aina pelkästään yhtä polttoainetta kerrallaan. Lyhyt päällekkäisyysaika sallitaan polttoaineesta toiseen vaihtoa varten.

17.11.6. Sen estämättä, mitä 17.11.5 kohdassa määrätään, esiohjatuissa kahta polttoainetta käyttävissä moottoreissa sallitaan useamman kuin yhden polttoaineen syöttäminen.

17.11.7. Kaasutiiviin kotelon sähköliitokset ja -osat on valmistettava niin, ettei kipinöitä voi syntyä.

17.12. Paineenrajoituslaite

17.12.1. Paineenrajoituslaite on asennettava polttoainesäiliöön siten, että laite voi purkaa paineen 17.6.5 kohdan vaatimukset täyttävään kaasutiiviiseen koteloon silloin, kun kyseisen kotelon olemassaolosta on määrätty.

18. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) mukaisia ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

18.1. Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 17 kohdan vaatimukset.

18.2. Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa 18.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttyminen.

18.3. Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran vuodessa.

19. TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET

19.1. Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 18 kohdan vaatimukset eivät täyty.

19.2. Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

20. AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

Kaikista nestekaasuun liittyvien ajoneuvon käyttövoimajärjestelmän erityislaitteiden asennuksen muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tämän jälkeen yksikkö voi joko

20.1.1. katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

20.1.2. vaatia uutta testausselostetta testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

20.2. Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan 16.3 kohdan mukaisella menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

20.3. Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

21. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2D esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

22. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET, JOTKA KOSKEVAT NESTEKAASUJÄRJESTELMÄN OSIEN ASENNUSTA SEKÄ AJONEUVOJEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ SELLAISTEN ERITYISLAITTEIDEN ASENNUKSEN OSALTA, JOITA TARVITAAN NESTEKAASUN KÄYTTÄMISEKSI MOOTTORIN POLTTOAINEENA

22.1. Tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvaa ECE-hyväksyntää.

22.2. Tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, nojalla hyväksytyn osan asentamista ajoneuvoon ja käyttämistä alkuperäisvarusteena.

22.3. Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 12 kuukauden ajan tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta sallia sellaisen osatyypin käytön alkuperäisvarusteena, joka on hyväksytty tämän säännön nojalla sen alkuperäisessä muodossa, kun kyseinen osa on asennettu ajoneuvoon, joka on muutettu soveltuvaksi nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

22.4. Sen jälkeen, kun 12 kuukautta tämän säännön muutossarjan 01 virallisesta voimaantulosta on kulunut, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on kiellettävä sellaisen osan käyttö alkuperäisvarusteena, joka ei täytä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, vaatimuksia, kun kyseinen osa on asennettu ajoneuvoon, joka on muutettu soveltuvaksi nestekaasun käyttöön moottorin polttoaineena.

22.5. Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 12 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 01 voimaantulosta evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäinen käyttöönotto) sellaiselta ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 01 mukaisia vaatimuksia.

23. HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa annetusta hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2) Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Serbia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 (antamatta), Azerbaidžan 39, entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksin), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, Malta 50, Etelä-Korea 51, Malesia 52, Thaimaa 53, 55 (antamatta) ja Montenegro 56. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(3) Joko yhdistetty tai erillinen.

(4) Vain jos kaasun annostelun käyttölaite ei kuulu kiinteänä kaasunruiskutuslaitteeseen.

(5) Vain jos kaasun sekoituskappaleen käyttöpaine on yli 20 kPa (luokka 2).

(6) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(7) Ks. alaviite 2.

LIITE 1 AJONEUVON, MOOTTORIN JA NESTEKAASUN KÄYTTÖÖN LIITTYVIEN LAITTEIDEN OLENNAISET OMINAISUUDET

LIITE 2A NESTEKAASULAITTEIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI (Ks. tämän säännön kohta 5.2) Edellä olevasta nestekaasulaitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen laite on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 67 perusteella hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 67 muutossarjan 01 vaatimusten mukaisesti (1). (1) Luokka 1, 2, 2A tai 3.

LIITE 2B ILMOITUS Lisäys (koskee vain säiliöitä)

LIITE 2C HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU MALLI A (Ks. tämän säännön kohta 16.2) Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 67 perusteella hyväksyntänumerolla 012439 niiden erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka tarvitaan nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 67 muutossarjan 01 vaatimusten mukaisesti. MALLI B (Ks. tämän säännön kohta 16.2) Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 67 perusteella hyväksyntänumerolla 012439 niiden erityislaitteiden asennuksen osalta, jotka tarvitaan nestekaasun käyttämiseksi moottorin polttoaineena. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 67 muutossarjan 01 vaatimusten mukaisesti ja että sääntö nro 83 sisälsi muutossarjan 04.

LIITE 2D ILMOITUS

LIITE 3 NESTEKAASUSÄILIÖN APULAITTEIDEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET 80 prosentin sulkuventtiili 1.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.1 kohta. 1.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3. 1.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 1.4. Nimellislämpötilat: –20 °C –65 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 1.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.1, 80 prosentin sulkuventtiiliä koskevat määräykset. Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. 1.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta Toimintatesti liite 15, 10 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestä-vyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Määrämittari 2.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.2 kohta. 2.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Class 1. 2.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 2.4. Nimellislämpötilat: –20 °C –65 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 2.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.11, määrämittaria koskevat määräykset. Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. 2.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Paineenrajoitusventtiili (purkausventtiili): 3.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön kohta 2.5.3. 3.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3. 3.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 3.4. Nimellislämpötilat: –20 °C –65 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 3.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.8, paineenrajoitusventtiiliä (purkausventtiiliä) koskevat määräykset. 3.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta (200 toimintajaksoa) Toimintatesti liite 15, 10 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Ylivirtausventtiilillä varustettu kaukosäädettävä huoltoventtiili 4.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön kohta 2.5.4. 4.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3. 4.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 4.4. Nimellislämpötilat: –20 °C –65 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 4.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä tai ulkoisella teholähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. Kohta 6.15.13, ylivirtausventtiilillä varustettua kaukosäädettävää huoltoventtiiliä koskevat määräykset. 4.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta Toimintatesti liite 15, 10 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Tehonsyötön läpivientieristin 5.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön kohta 2.5.8. 5.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1. 5.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 5.4. Nimellislämpötilat: –20 °C –65 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 5.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.2.3, tehonsyötön läpivientieristintä koskevat määräykset. 5.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Kaasutiivis kotelo 6.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön kohta 2.5.7. 6.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Ei sovelleta. 6.3. Luokittelupaine: Ei sovelleta. 6.4. Nimellislämpötilat: –20 °C –65 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 6.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.12, kaasutiivistä koteloa koskevat määräykset. 6.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta (50 kPa) Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta (10 kPa) Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Paineenrajoituslaitteen (varokkeen) hyväksyntää koskevat määräykset 7.1. Määritelmä: ks. tämän säännön 2.5.3.1 kohta. 7.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3. 7.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 7.4. Nimellislämpötila: Varokkeen on oltava siten suunniteltu, että se avautuu 120 ± 10 °C:n lämpötilassa. 7.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. Kohta 6.15.7, kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat määräykset. 7.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan (jos on) tiiviystesti liite 15, 8 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) 7.7. Paineenrajoituslaitetta (varoketta) koskevat vaatimukset Valmistajan määrittelemän paineenrajoituslaitteen (varokkeen) soveltuvuus käyttöolosuhteisiin on osoitettava seuraavin testein: a) Yhtä näytettä pidetään valvotussa, vähintään 90 °C:n lämpötilassa ja vähintään testipaineen (3 000 kPa) suuruisessa paineessa 24 tunnin ajan. Testin päätyttyä näytteessä ei saa olla vuotoja tai näkyviä merkkejä jonkin rakenteessa käytetyn sulavan metallin puristumisesta ulos. b) Yhdelle näytteelle on tehtävä väsytystesti paineistamalla sitä jaksoittain siten, että paineistusjaksoja on enintään 4 minuutissa, seuraavasti: i) näytettä pidetään 82 °C:n lämpötilassa samalla, kun suoritetaan 10 000 paineistusjaksoa 300 ja 3 000 kPa:n paineessa, ii) näytettä pidetään –20 °C:n lämpötilassa samalla, kun suoritetaan 10 000 paineistusjaksoa 300 ja 3 000 kPa:n paineessa. Kokeen päätyttyä näytteessä ei saa olla vuotokohtia tai näkyviä merkkejä rakenteessa käytetyn sulavan metallin puristumisesta ulos. c) Paineenrajoituslaitteen suojaamattomien, paineenpitävien messinkiosien on kestettävä ASTM B154 -standardissa kuvattu elohopeanitraattitesti ilman jännityskorroosiomurtumia (3). Paineenrajoituslaite upotetaan 30 minuutiksi vesipohjaiseen elohopeanitraattiliuokseen, joka sisältää 10 g elohopeanitraattia ja 10 ml typpihappoa liuoslitraa kohden. Tämän jälkeen paineenrajoituslaitteelle tehdään tiiviystesti kohdistamalla siihen 3 000 kPa:n aerostaattinen paine minuutin ajaksi, minä aikana tarkkaillaan, ilmeneekö laitteessa ulkoisia vuotoja. Mahdollinen vuoto saa olla enintään 200 cm3/h. d) Paineenrajoituslaitteen suojaamattomien, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen paineenpitävien osien on oltava valmistettu seoksesta, johon ei synny jännityskorroosiomurtumia kloridin vaikutuksesta. (1) Ainoastaan muille kuin metalliosille. (2) Ainoastaan metalliosille. (3) Kyseinen tai vastaava menettely sallitaan, kunnes käytettävissä on kansainvälinen standardi.

LIITE 4 POLTTOAINEPUMPUN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 1. Määritelmä: Ks. tämän säännön kohta 2.5.5. 2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1. 3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 4. Nimellislämpötilat: –20 °C –20 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön sisäpuolelle. –20 °C – 120 °C, kun polttoainepumppu on kiinnitetty säiliön ulkopuolelle. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.2.1, eristysluokkaa koskevat määräykset, Kohta 6.15.3.2, määräykset, joita sovelletaan silloin, kun virta on kytketty pois päältä. Kohta 6.15.6.1, määräykset paineen muodostumisen estämiseksi. Sovellettavat testausmenettelyt: 6.1. Polttoainepumppu kiinnitetty säiliön sisäpuolelle: Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) 6.2. Polttoainepumppu kiinnitetty säiliön ulkopuolelle: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) (1) Ainoastaan muille kuin metalliosille. (2) Ainoastaan metalliosille.

LIITE 5 NESTEKAASUN SUODATINYKSIKÖN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.14 kohta. 2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Suodattimet voivat kuulua luokkaan 1, 2 tai 2A. 3. Luokittelupaine: Luokan 1 osat: 3 000 kPa. Luokan 2 osat: 450 kPa. Luokan 2A osat: 120 kPa. 4. Nimellislämpötilat: –20 °C – 120 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 5. Yleiset rakennesäännöt: (ei käytössä) Sovellettavat testausmenettelyt: 6.1. Luokan 1 osat: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) 6.2. Luokan 2 ja/tai 2A osat: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) (1) Ainoastaan muille kuin metalliosille. (2) Ainoastaan metalliosille.

LIITE 6 PAINEENSÄÄTIMEN JA HÖYRYSTIMEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 1. Määritelmä: Höyrystin : Ks. tämän säännön 2.6 kohta. Paineensäädin : Ks. tämän säännön 2.7 kohta. 2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1 : osa, joka on kosketuksissa säiliön paineen kanssa. Luokka 2 : osa, joka on kosketuksissa säännellyn paineen kanssa ja toiminnan aikana enintään 450 kPa:n säännellyn paineen kanssa. Luokka 2A : osa, joka on kosketuksissa säännellyn paineen kanssa ja toiminnan aikana enintään 120 kPa:n säännellyn paineen kanssa. 3. Luokittelupaine: Luokan 1 osat: 3 000 kPa. Luokan 2 osat: 450 kPa. Luokan 2A osat: 120 kPa. 4. Nimellislämpötilat: –20 °C – 120 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, ulkoisella teholähteellä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. Kohta 6.15.4, lämmönsiirtoväliaine (yhteensopivuutta ja painetta koskevat vaatimukset). Kohta 6.15.5, ylipaineen kiertokanavan turvallisuus. Kohta 6.15.6.2, kaasuvirtauksen estäminen. Sovellettavat testausmenettelyt: 6.1. Luokan 1 osat: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) 6.2. Luokan 2 ja/tai 2A osat: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Huomautukset: Sulkuventtiili voi olla osa paineensäädintä/höyrystintä, jolloin sovelletaan myös liitettä 7. Paineensäätimen/höyrystimen osien (luokka 1, 2 tai 2A) on oltava vuodonpitäviä, kun kyseisen osan poistoputket ovat suljettuina. Ylipainetestiä varten kaikkien poistoputkien, mukaan luettuina lämmönsiirtoväliaineelle tarkoitetun tilan poistoputket, on oltava suljettuina. (1) Ainoastaan muille kuin metalliosille. (2) Ainoastaan metalliosille.

LIITE 7 SULKUVENTTIILIN, VASTAVENTTIILIN, KAASUPUTKEN PAINEENRAJOITUSVENTTIILIN SEKÄ HUOLTOLIITÄNNÄN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET Sulkuventtiilin hyväksyntää koskevat määräykset 1.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.8 kohta. 1.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3. 1.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 1.4. Nimellislämpötilat: –20 °C – 120 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 1.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. 1.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Vastaventtiilin hyväksyntää koskevat määräykset 2.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.5.9 kohta. 2.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1. 2.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 2.4. Nimellislämpötilat: –20 °C – 120 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 2.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. 2.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Kaasuputken paineenrajoitusventtiilin hyväksyntää koskevat määräykset 3.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.9 kohta. 3.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 3. 3.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 3.4. Nimellislämpötilat: –20 °C – 120 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 3.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. Kohta 6.15.7, kaasuputken paineenrajoitusventtiiliä koskevat määräykset. 3.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta (200 toimintajaksoa) Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) Huoltoliitännän hyväksyntää koskevat määräykset 4.1. Määritelmä: Ks. tämän säännön 2.17 kohta. 4.2. Osan luokittelu (2 kohdassa olevan kuvan 1 mukaisesti): Luokka 1. 4.3. Luokittelupaine: 3 000 kPa. 4.4. Nimellislämpötilat: –20 °C – 120 °C. Edellä mainitut arvot ylittäviin lämpötiloihin sovelletaan erityisiä testausolosuhteita. 4.5. Yleiset rakennesäännöt: Kohta 6.15.2, sähköeristystä koskevat määräykset. Kohta 6.15.3.1, sähköllä käytettäviä venttiilejä koskevat määräykset. 4.6. Sovellettavat testausmenettelyt: Ylipainetesti liite 15, 4 kohta Ulkoinen tiiviys liite 15, 5 kohta Korkea lämpötila liite 15, 6 kohta Alhainen lämpötila liite 15, 7 kohta Istukan tiiviys liite 15, 8 kohta Käyttökestävyys liite 15, 9 kohta (6 000 toimintajaksoa) Yhteensopivuus nestekaasun kanssa liite 15, 11 kohta (1) Korroosionkestävyys liite 15, 12 kohta (2) Kuumailmankestävyys liite 15, 13 kohta (1) Otsonivanheneminen liite 15, 14 kohta (1) Viruminen liite 15, 15 kohta (1) Lämpötilajaksot liite 15, 16 kohta (1) (1) Ainoastaan muille kuin metalliosille. (2) Ainoastaan metalliosille.

LIITE 8 TAIPUISIEN LETKUJEN JA NIIDEN LIITTIMIEN HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET SOVELTAMISALA Tässä liitteessä vahvistetaan nestekaasua varten tarkoitettujen, sisähalkaisijaltaan enintään 20 millimetrin taipuisien letkujen hyväksyntää koskevat määräykset. Tätä liitettä sovelletaan kolmentyyppisiin taipuisiin letkuihin: i) korkeapainekumiletkut (luokka 1, esim. täyttöletku), ii) matalapainekumiletkut (luokka 2), iii) synteettiset korkeapaineletkut (luokka 1). 1. KORKEAPAINEKUMILETKUT, LUOKKA 1, TÄYTTÖLETKU 1.1. Yleiset vaatimukset 1.1.1. Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää 3 000 kPa:n enimmäiskäyttöpaineen. 1.1.2. Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä –25 °C – +80 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava. 1.1.3. Sisähalkaisijan on oltava standardin ISO 1307 taulukon 1 mukainen. 1.2. Letkun rakenne 1.2.1. Letkussa on oltava sisältä sileä putki ja soveltuvasta synteettisestä materiaalista valmistettu pinnoite sekä yksi tai useampia vahvistevälikerroksia. 1.2.2. Vahvistavat välikerrokset on suojattava korroosiolta sopivalla päällysteellä. Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita. 1.2.3. Vuorauksen ja päällysteen on oltava sileitä, eikä niissä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita kappaleita. Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi. 1.2.4. Pinnoitteeseen on tehtävä reikiä kuplien muodostumisen estämiseksi. 1.2.5. Jos pinnoite on rei’itetty ja välikerros on tehty materiaalista, joka ei ole korroosionkestävää, välikerros on suojattava korroosiolta. 1.3. Sisäkerrosta koskevat vaatimukset ja testit Vetolujuus ja venymä 1.3.1.1. Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia. 1.3.1.2. N-pentaanin kestävyys ISO 1817 -standardin mukaan seuraavissa olosuhteissa: i) väliaine: n-pentaani ii) lämpötila: 23 °C (ISO 1817 -standardin mukainen toleranssi) iii) upotusaika: 72 tuntia Vaatimukset: i) tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia ii) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia iii) murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen olla vähentynyt alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia. 1.3.1.3. Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) lämpötila: 70 °C (testauslämpötila = enimmäiskäyttölämpötila miinus 10 °C) ii) altistusaika: 168 tuntia Vaatimukset: i) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia ii) murtovenymän muutos enintään –30 prosenttia ja +10 prosenttia 1.4. Pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia. 1.4.1.1. N-heksaaninkestävyys ISO 1817 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) väliaine: n-heksaani ii) lämpötila: 23 °C (ISO 1817 -standardin mukainen toleranssi) iii) upotusaika: 72 tuntia Vaatimukset: i) tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia ii) vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia iii) murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia 1.4.1.2. Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) lämpötila: 70 °C (testauslämpötila = enimmäiskäyttölämpötila miinus 10 °C) ii) altistusaika: 336 tuntia Vaatimukset: i) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia ii) murtovenymän muutos enintään –30 prosenttia ja +10 prosenttia Otsoninkestävyys 1.4.2.1. Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1 mukaisesti. 1.4.2.2. Testikappaleita, joiden on oltava venytetty 20 prosentin venymään, on pidettävä 120 tuntia 40 °C lämpöisessä ilmassa, jonka otsonipitoisuus on 50 osaa/100 miljoonaa. 1.4.2.3. Testikappaleisiin ei saa tulla säröjä. 1.5. Liittimettömiä letkuja koskevat vaatimukset Kaasutiiviys (läpäisevyys) 1.5.1.1. Letku, jonka vapaa pituus on 1 m, on liitettävä säiliöön, joka on täytetty nestemäisellä propaanilla, jonka lämpötila on 23 ± 2 °C. 1.5.1.2. Testi on suoritettava standardissa ISO 4080 kuvattua menettelyä noudattaen. 1.5.1.3. Letkun seinämän läpi tapahtuvan vuodon määrä saa olla enintään 95 cm3 höyryä letkumetriä kohti 24 tunnin aikana. Kestävyys alhaisessa lämpötilassa 1.5.2.1. Testi on suoritettava standardissa ISO 4672:1978, menetelmä B, kuvattua menettelyä noudattaen. 1.5.2.2. Testilämpötila: –25 ±3 °C 1.5.2.3. Säröjä tai murtumia ei saa syntyä. 1.5.3. (Ei käytössä) Taivutustesti 1.5.4.1. Noin 3,5 metrin pituisen tyhjän letkun on kestettävä seuraavassa kuvattu edestakaisista taivutuksista muodostuva koe murtumatta 3 000 kertaa. Testin jälkeen letkun on kestettävä 1.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine. Kuva 1 (vain esimerkkinä) Letkun sisähalkaisija [mm] Taivutussäde [mm] (Kuva 1) Keskipisteiden välinen etäisyys [mm] (Kuva 1) pystytasossa b vaakatasossa a ≤ 13 102 241 102 13– 16 153 356 153 16– 20 178 419 178 1.5.4.3. Testauslaite (ks. kuva 1) koostuu teräskehyksestä ja kahdesta puisesta pyörästä, joiden vanneleveys on noin 130 mm. Pyörien kehissä on oltava letkua ohjaava ura. Uran pohjasta mitatun pyörien säteen on oltava 1.5.4.2 kohdan mukainen. Molempien pyörien pitkittäisten keskitasojen on oltava samassa pystysuorassa tasossa, ja pyörien keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava 1.5.4.2 kohdan mukainen. Kunkin pyörän on pyörittävä vapaasti napansa ympäri. Vetomekanismi vetää letkua pyörien yli nopeudella, joka on neljä täyttä kierrosta minuutissa. 1.5.4.4. Letku on asetettava pyörien ympäri S-kirjaimen muotoon (ks. kuva 1). Ylemmän pyörän ympäri kulkeva letkun pää on varustettava tarpeeksi suurella massalla, jonka ansiosta letku painautuu tiiviisti pyöriä vasten. Alemman pyörän ympäri kulkeva osa kiinnitetään vetomekanismiin. Koneisto on säädettävä siten, että letku kulkee yhteensä 1,2 m molempiin suuntiin. Hydraulinen testipaine ja vähimmäismurtumispaineen määrittäminen 1.5.5.1. Testi on suoritettava standardissa ISO 1402 kuvattua menettelyä noudattaen. 1.5.5.2. Vuotoja ei saa esiintyä, kun käytetään 6 750 kPa:n testipainetta 10 minuutin ajan. 1.5.5.3. Halkeamispaineen on oltava vähintään 10 000 kPa. 1.6. Liittimet 1.6.1. Liittimien on oltava terästä tai messinkiä, ja niiden pintojen on oltava korroosionkestäviä. Liittimien on oltava puristuskiinnitteisiä. 1.6.2.1. Kiristysmutterissa on oltava UNF-kierteitys. 1.6.2.2. Kiristysmutterin tiivistyskartion on oltava sellainen, että siinä on vertikaalinen 45 asteen puolikulma. 1.6.2.3. Liitokset voidaan tehdä kiristysmutterilla tai pikaliittimellä. 1.6.2.4. Pikaliittimellä tehtyjen liitosten on oltava sellaisia, että niitä ei voida irrottaa ilman erityistoimenpiteitä tai siihen tarkoitettuja välineitä. 1.7. Letku ja liitokset 1.7.1. Liitosten rakenteen on oltava sellainen, ettei letkun pinnoitetta tarvitse irrottaa, paitsi jos letkun vahviste on korroosionkestävää materiaalia. Letkukokoonpanolle on tehtävä ISO 1436 -standardin mukainen syöksyjännitetesti. 1.7.2.1. Letkussa täytyy kiertää testin aikana öljyä, jonka lämpötila on 93 °C ja paine vähintään 3 000 kPa. 1.7.2.2. Letkuun on kohdistettava 150 000 syöksyä. 1.7.2.3. Syöksyjännitetestin jälkeen letkun on kestettävä 1.5.5.2 kohdassa mainittu testipaine. Kaasutiiviys 1.7.3.1. Letkukokonaisuuden (letku liittimineen) on kestettävä vuotamatta 3 000 kPa:n kaasupaine viiden minuutin ajan. 1.8. Merkinnät Jokaisessa letkussa on oltava jäljempänä luetellut, selvästi luettavat ja pysyvät merkeistä, numeroista tai symboleista koostuvat tunnistusmerkinnät, jotka saavat olla enintään 0,5 m:n etäisyydellä toisistaan. 1.8.1.1. Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki 1.8.1.2. Valmistusvuosi ja -kuukausi 1.8.1.3. Koko ja tyyppi 1.8.1.4. Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 1”. 1.8.2. Jokaisessa liitoksessa on oltava kokoonpanon tehneen valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi. 2. MATALAPAINEKUMILETKUT, LUOKKA 2 2.1. Yleiset vaatimukset 2.1.1. Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää 450 kPa:n enimmäiskäyttöpaineen. 2.1.2. Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä –25 °C – + 125 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava. 2.2. Letkun rakenne 2.2.1. Letkussa on oltava sisältä sileä putki ja soveltuvasta synteettisestä materiaalista valmistettu pinnoite sekä yksi tai useampia vahvistevälikerroksia. 2.2.2. Vahvistavat välikerrokset on suojattava korroosiolta sopivalla päällysteellä. Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita. 2.2.3. Vuorauksen ja päällysteen on oltava sileitä, eikä niissä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita kappaleita. Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi. 2.3. Vuorausta koskevat vaatimukset ja testit Vetolujuus ja venymä 2.3.1.1. Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 37 mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia. 2.3.1.2. N-pentaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) väliaine: n-pentaani ii) lämpötila: 23 °C (ISO 1817 -standardin mukainen toleranssi) iii) upotusaika: 72 tuntia Vaatimukset: i) tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia ii) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia iii) murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen olla vähentynyt alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia. 2.3.1.3. Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) lämpötila: 115 °C (testauslämpötila = enimmäiskäyttölämpötila miinus 10 °C) ii) altistusaika: 168 tuntia Vaatimukset: i) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia ii) murtovenymän muutos enintään –30 prosenttia ja +10 prosenttia 2.4. Pinnoitetta koskevat vaatimukset ja testimenetelmät 2.4.1.1. Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 37 mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 10 MPa ja murtovenymän vähintään 250 prosenttia. 2.4.1.2. N-heksaaninkestävyys standardin ISO 1817 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) väliaine: n-heksaani ii) lämpötila: 23 °C (ISO 1817 -standardin mukainen toleranssi) iii) upotusaika: 72 tuntia Vaatimukset: i) tilavuuden muutos enintään 30 prosenttia ii) vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia iii) murtovenymän muutos enintään 35 prosenttia 2.4.1.3. Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) lämpötila: 115 °C (testauslämpötila = enimmäiskäyttölämpötila miinus 10 °C) ii) altistusaika: 336 tuntia Vaatimukset: i) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia ii) murtovenymän muutos enintään –30 prosenttia ja +10 prosenttia Otsoninkestävyys 2.4.2.1. Testi on suoritettava standardin ISO 1431/1 mukaisesti. 2.4.2.2. Testikappaleita, joiden on oltava venytetty 20 prosentin venymään, on pidettävä 120 tuntia 40 °C lämpöisessä ilmassa, jonka otsonipitoisuus on 50 osaa/100 miljoonaa. 2.4.2.3. Testikappaleisiin ei saa tulla säröjä. 2.5. Liittimettömiä letkuja koskevat vaatimukset Kaasutiiviys (läpäisevyys) 2.5.1.1. Letku, jonka vapaa pituus on 1 m, on liitettävä säiliöön, joka on täytetty nestemäisellä propaanilla, jonka lämpötila on 23 ± 2 °C. 2.5.1.2. Testi on suoritettava standardissa ISO 4080 kuvattua menettelyä noudattaen. 2.5.1.3. Letkun seinämän läpi tapahtuvan vuodon määrä saa olla enintään 95 cm3 höyryä letkumetriä kohti 24 tunnin aikana. Kestävyys alhaisessa lämpötilassa 2.5.2.1. Testi on suoritettava standardissa ISO 4672–1978, menetelmä B, kuvattua menettelyä noudattaen. 2.5.2.2. Testilämpötila: –25 ± 3 °C 2.5.2.3. Säröjä tai murtumia ei saa syntyä. Taivutustesti 2.5.3.1. Noin 3,5 metrin pituisen tyhjän letkun on kestettävä seuraavassa kuvattu edestakaisista taivutuksista muodostuva koe murtumatta 3 000 kertaa. Testin jälkeen letkun on kestettävä 2.5.4.2 kohdassa mainittu testipaine. Kuva 2 (vain esimerkkinä) Letkun sisähalkaisija [mm] Taivutussäde [mm] (Kuva 2) Keskipisteiden välinen etäisyys [mm] (Kuva 2) pystytasossa b vaakatasossa a ≤ 13 102 241 102 13– 16 153 356 153 16– 20 178 419 178 2.5.3.3. Testauslaite (ks. kuva 2) koostuu teräskehyksestä ja kahdesta puisesta pyörästä, joiden vanneleveys on noin 130 mm. Pyörien kehissä on oltava letkua ohjaava ura. Uran pohjasta mitatun pyörien säteen on oltava 2.5.3.2 kohdan mukainen. Molempien pyörien pitkittäissuuntaisten keskitasojen on oltava samassa tasossa vertikaalisesti, ja pyörien keskipisteiden välisen etäisyyden on oltava 2.5.3.2 kohdan mukainen. Kunkin pyörän on pyörittävä vapaasti napansa ympäri. Vetomekanismi vetää letkua pyörien yli nopeudella, joka on neljä täyttä kierrosta minuutissa. 2.5.3.4. Letku on asetettava pyörien ympäri S-kirjaimen muotoon (ks. kuva 2). Ylemmän pyörän ympäri kulkeva letkun pää on varustettava tarpeeksi suurella massalla, jonka ansiosta letku painautuu tiiviisti pyöriä vasten. Alemman pyörän ympäri kulkeva osa kiinnitetään vetomekanismiin. Koneisto on säädettävä siten, että letku kulkee yhteensä 1,2 m molempiin suuntiin. Hydraulinen testipaine ja vähimmäismurtumispaineen määrittäminen 2.5.4.1. Testi on suoritettava standardissa ISO 1402 kuvattua menettelyä noudattaen. 2.5.4.2. Vuotoja ei saa esiintyä, kun käytetään 1 015 kPa:n testipainetta 10 minuutin ajan. 2.5.4.3. Halkeamispaineen on oltava vähintään 1 800 kPa. 2.6. Liittimet 2.6.1. Liittimien on oltava korroosionkestävää materiaalia. 2.6.2. Kun liitin on kiinnitetty paikalleen, sen halkeamispaine ei saa koskaan olla pienempi kuin putken tai letkun halkeamispaine. Kun liitin on kiinnitetty paikalleen, sen vuotopaine ei saa koskaan olla pienempi kuin putken tai letkun vuotopaine. 2.6.3. Liittimien on oltava puristuskiinnitteisiä. 2.6.4. Liitokset voidaan tehdä kiristysmutterilla tai pikaliittimellä. 2.6.5. Pikaliittimellä tehtyjen liitosten on oltava sellaisia, että niitä ei voida irrottaa ilman erityistoimenpiteitä tai siihen tarkoitettuja välineitä. 2.7. Letku ja liitokset 2.7.1. Liitosten rakenteen on oltava sellainen, ettei letkun pinnoitetta tarvitse irrottaa, paitsi jos letkun vahviste on korroosionkestävää materiaalia. Letkukokoonpanolle on tehtävä ISO 1436 -standardin mukainen syöksyjännitetesti. 2.7.2.1. Letkussa täytyy kiertää testin aikana öljyä, jonka lämpötila on 93 °C ja paine vähintään 1 015 kPa. 2.7.2.2. Letkuun on kohdistettava 150 000 syöksyä. 2.7.2.3. Syöksyjännitetestin jälkeen letkun on kestettävä 2.5.4.2 kohdassa mainittu testipaine. Kaasutiiviys 2.7.3.1. Letkukokonaisuuden (letku liittimineen) on kestettävä vuotamatta 1 015 kPa:n kaasupaine viiden minuutin ajan. 2.8. Merkinnät Jokaisessa letkussa on oltava jäljempänä luetellut, selvästi luettavat ja pysyvät merkeistä, numeroista tai symboleista koostuvat tunnistusmerkinnät, jotka saavat olla enintään 0,5 m:n etäisyydellä toisistaan. 2.8.1.1. Valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki 2.8.1.2. Valmistusvuosi ja -kuukausi 2.8.1.3. Koko ja tyyppi 2.8.1.4. Tunnistusmerkintä ”Nestekaasu, luokka 2”. 2.8.2. Jokaisessa liitoksessa on oltava kokoonpanon tehneen valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi. 3. SYNTEETTISET KORKEAPAINELETKUT, LUOKKA 1 3.1. Yleiset vaatimukset 3.1.1. Tässä luvussa vahvistetaan nestekaasukäyttöön tarkoitettujen, sisähalkaisijaltaan enintään 10 millimetrin suuruisten synteettisten taipuisien letkujen hyväksyntää koskevat määräykset. 3.1.2. Luvussa käsitellään synteettisten letkujen yleisten ominaisuuksien ja testien lisäksi myös tiettyihin synteettisten letkujen materiaalityyppeihin sovellettavia erittelyjä ja testejä. 3.1.3. Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää 3 000 kPa:n enimmäiskäyttöpaineen. 3.1.4. Letkun on oltava rakenteeltaan sellainen, että se kestää lämpötilat välillä –25 °C – + 125 °C. Jos käyttölämpötilat ylittävät edellä määritetyt arvot, testauslämpötiloja on mukautettava. 3.1.5. Sisähalkaisijan on oltava standardin ISO 1307 taulukon 1 mukainen. 3.2. Letkun rakenne 3.2.1. Synteettisessä letkussa on oltava termoplastista materiaalia oleva putki ja soveltuvaa termoplastista materiaalia oleva, öljyn- ja säänkestävä pinnoite, ja sen on oltava vahvistettu yhdellä tai useammalla synteettisellä välikerroksella. Jos vahvistevälikerroksissa käytetään korroosionkestävää materiaalia (kuten ruostumatonta terästä), pinnoitetta ei tarvita. 3.2.2. Vuorauksessa ja päällyksessä saa olla huokosia, reikiä tai vieraita kappaleita. Tarkoituksellisesti päällykseen tehtyä reikää ei kuitenkaan katsota viaksi. 3.3. Vuorausta koskevat vaatimukset ja testit Vetolujuus ja venymä 3.3.1.1. Vetolujuus ja murtovenymä ISO 37 -standardin mukaisesti. Vetolujuuden on oltava vähintään 20 MPa ja murtovenymän vähintään 200 prosenttia. 3.3.1.2. N-pentaanin kestävyys ISO 1817 -standardin mukaan seuraavissa olosuhteissa: i) väliaine: n-pentaani ii) lämpötila: 23 °C (ISO 1817 -standardin mukainen toleranssi) iii) upotusaika: 72 tuntia Vaatimukset: i) tilavuuden muutos enintään 20 prosenttia ii) vetolujuuden muutos enintään 25 prosenttia iii) murtovenymän muutos enintään 30 prosenttia Massa saa ilmassa 40 °C:n lämpötilassa 48 tuntia kestäneen säilytyksen jälkeen olla vähentynyt alkuperäiseen arvoon verrattuna enintään 5 prosenttia. 3.3.1.3. Vanhenemisenkestävyys ISO 188 -standardin mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) lämpötila: 115 °C (testauslämpötila = enimmäiskäyttölämpötila miinus 10 °C) ii) altistusaika: 336 tuntia Vaatimukset: i) vetolujuuden muutos enintään 35 prosenttia ii) murtovenymän muutos enintään –30 prosenttia ja +10 prosenttia Polyamidi 6 -materiaalin vetolujuus ja venymä 3.3.2.1. Vetolujuus ja murtovenymä standardin ISO 527–2 mukaisesti seuraavissa olosuhteissa: i) näytteen tyyppi: tyyppi 1 BA ii) vetonopeus 20 mm/min Materiaalia on ennen testiä vakautettava vähintään 21 päivän ajan 23 °C:n lämpötilassa ja 50 prosentin suhteellisessa kosteudessa. Vaatimukset: i) vetolujuus vähintään 20 MPa ii) murtovenymä vähintään 50 prosenttia 3.3.2.2. N-pentaanin kestävyys ISO 1817 -standardin mukaan seuraavissa olosuhteissa: i) väliaine: n-pentaani ii) lämpötila: 23 °C (ISO 1817 -standardin mukainen toleranssi) iii) upotusaika: 72 tuntia Vaatimukset: i) t