FI Euroopan unionin virallinen lehti L 166/88

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 74 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokan L1 ajoneuvojen hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 01 täydennys 6 – Voimaantulopäivä: 22. heinäkuuta 2009

Muutossarjan 01 täydennys 7 – Voimaantulopäivä: 18. marraskuuta 2012

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

2. Määritelmät

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Hyväksyntä

5. Yleiset vaatimukset

6. Valaisinkohtaiset vaatimukset

7. Ajoneuvojen rekisteröinti

8. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

9. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

10. Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen valaisinten ja merkkivalolaitteitten osalta

11. Tuotannon lopettaminen

12. Siirtymäsäännökset

13. Hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet

LIITTEET

Liite 1 – Ilmoitus ajoneuvotyypin (mopo) hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta säännön nro 74 mukaisesti

Liite 2 – Hyväksyntämerkkien sijoittelu

Liite 3 – Valaisimen pinta, akseli ja vertailukeskipiste sekä geometrisen näkyvyyden kulmat

Liite 4 – Punaisten valaisimien näkyvyys eteenpäin ja valkoisten valaisimien näkyvyys taaksepäin

Liite 5 – Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta

1. SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan luokan L1 (1) ajoneuvoihin valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta.

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

2.1 ’ajoneuvon hyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää valaisimien ja merkkivalolaitteiden lukumäärän ja asennustavan osalta

2.2 ’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoja, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan erityisesti seuraavilta ominaisuuksiltaan: 2.2.1 ajoneuvon mitat ja ulkoinen muoto 2.2.2 laitteiden lukumäärä ja sijainti. 2.2.3 seuraavien ajoneuvojen ei niin ikään katsota olevan erityyppisiä ajoneuvoja: 2.2.3.1 ajoneuvot, jotka eroavat toisistaan kohdissa 2.2.1 ja 2.2.2 mainittujen seikkojen suhteen mutta eivät sillä tavoin, että se aiheuttaisi muutoksia kyseiselle ajoneuvotyypille tarkoitettujen valaisimien tyyppiin, lukumäärään, sijaintiin ja geometriseen näkyvyyteen 2.2.3.2 ajoneuvot, joihin on asennettu valaisimet, jotka on hyväksytty jonkin vuoden 1958 sopimukseen liitetyn säännön mukaisesti tai jotka sallitaan siinä maassa, jossa ajoneuvot rekisteröidään tai jossa valaisimet asennetaan, tai joihin ei ole asennettu tällaisia valaisimia, jos se on vapaaehtoista

2.3 ’poikittaistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa

2.4 ’kuormittamattomalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa ei ole kuljettajaa, matkustajia eikä kuormaa mutta jonka polttoainesäiliö on täysi ja jossa on tavanomaisesti mukana kuljetettavat työkalut

2.5 ’valaisimella’ laitetta, joka on suunniteltu ajoradan valaisemiseen tai lähettämään merkkivaloa muille tienkäyttäjille. Takarekisterikilven valaisimet ja heijastimet katsotaan nekin valaisimiksi. 2.5.1 ’vastaavilla valaisimilla’ valaisimia, joilla on sama tehtävä ja jotka on sallittu ajoneuvon rekisteröintimaassa. Tällaisilla valaisimilla voi olla erilaiset ominaisuudet kuin ajoneuvossa hyväksyntähetkellä asennettuina olleilla valaisimilla, kunhan ne täyttävät tämän säännön vaatimukset. 2.5.2 ’erillisillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset valaisevat pinnat, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot 2.5.3 ’ryhmitetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset valaisevat pinnat ja erilliset valonlähteet mutta yhteinen valaisinrunko 2.5.4 ’yhdistetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset valaisevat pinnat mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko 2.5.5 ’rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla’ laitteita, joilla on erilliset valonlähteet tai yksi valonlähde, joka toimii erilaisissa käyttötiloissa (esim. optiset, mekaaniset tai sähköiset erot), täysin tai osittain yhteiset valaisevat pinnat ja yhteinen valaisinrunko 2.5.6 ’kaukovalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle eteenpäin 2.5.7 ’lähivalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta häiritsevää häikäisyä tai häiriöitä vastaantulevalle liikenteelle ja muille tienkäyttäjille 2.5.8 ’etuvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti edestä katsottaessa 2.5.9 ’heijastimella’ laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon sijainnin heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä, kun havaitsija on lähellä valonlähdettä. Tässä säännössä heijastavia rekisterikilpiä ei katsota heijastimiksi. 2.5.10 ’suuntavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa oikealle tai vasemmalle. Suuntavalaisinta tai -valaisimia voidaan käyttää myös säännön nro 97 määräysten mukaisesti. 2.5.11 ’jarruvalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmoittamaan muille ajoneuvon takana oleville tienkäyttäjille, että ajoneuvon käyttöjarrua käytetään 2.5.12 ’takavalaisimella’ valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon sijainti takaa katsottaessa 2.5.13 ’takarekisterikilven valaisimella’ laitetta, jota käytetään takarekisterikilvelle varatun alueen valaisemiseen; tällainen valaisin voi koostua useista optisista osista

2.6 ’valoa lähettävällä pinnalla’ valaisinlaitteen, merkkivalolaitteen tai heijastimen läpikuultavan osan ulkopintaa tai osaa siitä laitteen valmistajan hyväksyntähakemukseen liitetyn piirustuksen mukaisesti (ks. liite 3)

2.7 ’valaiseva pinta’ (ks. liite 3) 2.7.1 ’valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla’ (kohdat 2.5.6 ja 2.5.7) heijastimen tai, ellipsin muotoisella heijastimella varustettujen ajovalaisimien osalta, ”heijastuslinssien” täyden valoaukon kohtisuoraa projektiota poikittaisella tasolla. Jos valaisinlaitteessa ei ole heijastinta, sovelletaan kohdan 2.7.2 määritelmää. Jos valaisimen valoa lähettävästä pinnasta ulottuu ainoastaan osa heijastimen täyden valoaukon ylle, ainoastaan tämän osan projektio on otettava huomioon. Lähivalaisimessa valaisevaa pintaa rajoittaa linssien pinnalla oleva valojen ääriviiva. Jos heijastin ja linssit ovat säädettävissä suhteessa toisiinsa, on käytettävä säädön keskiasentoa. 2.7.2 ’muun merkkivalolaitteen kuin heijastimen valaisevalla pinnalla’ (kohdat 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 ja 2.5.12) valaisimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa sen vertailuakseliin nähden ja sivuaa valaisimen valoa lähettävää ulkoista pintaa. Tätä projektiota rajoittavat tällä tasolla sijaitsevien varjostimien reunat, joista jokainen päästää ohitse ainoastaan 98 % valaisimen kokonaisvalovoimasta vertailuakselin suunnassa. Valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä ainoastaan sellaisia varjostimia, joissa on vaaka- tai pystysuuntaiset reunat. 2.7.3 ’heijastimen valaisevalla pinnalla’ (kohta 2.5.9) heijastimen kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa sen vertailuakselia vastaan ja jota rajoittavat heijastimen optisen järjestelmän uloimpien osien viereiset tasot, jotka ovat yhdensuuntaisia kyseisen akselin kanssa. Laitteen ala-, ylä- ja sivureunojen määrittämisessä on käytettävä ainoastaan vaaka- ja pystysuoria tasoja.

2.8 ’näkyvällä pinnalla’ tiettyyn havaintosuuntaan nähden, valmistajan tai valmistajan asianmukaisesti valtuuttaman edustajan pyynnöstä: joko linssin ulkopinnalle heijastuvan valaisevan pinnan rajan (a–b) tai valoa lähettävän pinnan (c–d) kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaan nähden ja sivuaa linssin ulointa kohtaa (ks. tämän säännön liite 3)

2.9 ’vertailuakselilla’ (valaisimen) valmistajan määrittämää valaisimen ominaisakselia (H = 0°, V = 0°), jota käytetään havaintosuuntana näkökenttäkulmien määrittelyä varten fotometrisissä mittauksissa ja valaisimen asentamiseksi ajoneuvoon

2.10 ’vertailukeskipisteellä’ vertailuakselin ja ulkoisen valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä; vertailukeskipisteen määrittää valaisimen valmistaja

2.11 ’geometrisen näkyvyyden kulmilla’ kulmia, jotka määrittävät sen pienimmän avaruuskulman alueen, jossa valaisimen näkyvän pinnan on oltava näkyvissä. Kyseisen avaruuskulman alue määritetään sellaisen pallon segmenttien avulla, jonka keskipiste on valaisimen vertailukeskipisteessä ja ekvaattori on samansuuntainen maanpinnan kanssa. Nämä segmentit määritetään vertailuakselin suhteen. Vaakakulmat β vastaavat pituusasteita ja pystykulmat α leveysasteita. Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään estettä valaisimen näkyvästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle havainnoituna äärettömyydestä. Jos mittaukset tehdään lähempänä valaisinta, havaintosuuntaa on siirrettävä yhdensuuntaisesti, jotta saavutettaisiin sama tarkkuus. Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei oteta huomioon esteitä, jos ne olivat olemassa jo silloin, kun valaisin tyyppihyväksyttiin. Jos valaisimen ollessa asennettuna ajoneuvon osat peittävät valaisimen näkyvän pinnan osia, on osoitettava, että se valaisimen osa, jota esteet eivät peitä, vastaa yhä optisena yksikkönä laitteen hyväksynnälle määrättyjä fotometrisiä arvoja (ks. tämän säännön liite 3). Kuitenkin jos vaakatason alapuolella oleva geometrisen näkyvyyden pystykulma voidaan pienentää 5°:seen (valaisin sijaitsee alle 750 mm maanpinnan yläpuolella), asennetun optisen yksikön fotometristä mittauskenttää voidaan pienentää 5°:seen vaakatason alapuolella.

2.12 ’uloimmalla ulkoreunalla’ ajoneuvon kummallakin puolella tasoa, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja koskettaa ajoneuvon sivureunan ulointa kohtaa, ottamatta kuitenkaan huomioon taustapeilejä, suuntavalaisimia, etu- ja takavalaisimia ja heijastimia

2.13 ’kokonaisleveydellä’ kohdassa 2.12 tarkoitettujen kahden pystytason välistä etäisyyttä

2.14 ’yksittäisellä valaisimella’ laitetta tai laitteen osaa, jolla on yksi tehtävä ja yksi vertailuakselin suuntainen näkyvä pinta (ks. tämän säännön kohta 2.8) sekä yksi tai useampia valonlähteitä. Ajoneuvoon asentamisen osalta yksittäisellä valaisimella tarkoitetaan myös kaikkia asennelmia, jotka muodostuvat kahdesta samanlaisesta tai erilaisesta erillisestä tai ryhmitetystä valaisimesta, joilla on sama tehtävä, jos ne on asennettu siten, että valaisimien vertailuakselin suuntaisten näkyvien pintojen projektio peittää vähintään 60 % mainittujen vertailuakselien suuntaisten näkyvien pintojen projektioita ympäröivästä pienimmästä suorakulmiosta. Tällaiset valaisimet on, jos niiltä edellytetään osan tyyppihyväksyntää, hyväksyttävä D-tyypin valaisimina. Tämä mahdollinen yhdistelmä ei koske kaukovalaisimia eikä lähivalaisimia.

2.15 ’kahden samaan suuntaan suunnatun valaisimen välisellä etäisyydellä’ kahden näkyvän pinnan välistä lyhintä etäisyyttä vertailuakselin suunnassa. Jos valaisimen välinen etäisyys täyttää selvästi tämän säännön vaatimukset, näkyvien pintojen tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää.

2.16 ’toiminnan ilmaisimella’ näkyvää merkkiä tai äänimerkkiä (tai muuta vastaavaa merkkiä), joka osoittaa, että laite on kytketty toimintaan ja toimiiko se oikein vai ei

2.17 ’suljetun virtapiirin ilmaisimella’ näkyvää merkkiä (tai muuta vastaavaa merkkiä), joka osoittaa, että laite on kytketty toimintaan, mutta ei sitä, toimiiko laite oikein vai ei

2.18 ’valinnaisella valaisimella’ valaisinta, jonka asentaminen on jätetty valmistajan harkintavaltaan

2.19 ’maanpinnalla’ pintaa, jolla ajoneuvo on ja jonka pitäisi olla pääosin vaakasuora

2.20 ’laitteella’ osaa tai osien yhdistelmää, jota käytetään toimimaan yhdessä tai useassa tehtävässä

2.21 ’Laitteen lähettämän valon väri’. Tähän sääntöön sovelletaan valon väriä koskevia määritelmiä, jotka on vahvistettu säännössä nro 48 ja sen muutossarjoissa, jotka ovat voimassa hyväksynnän hakuhetkellä.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemus valaisinten ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta.

3.2 Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat ja yksityiskohtaiset tiedot kolmena kappaleena: 3.2.1 kuvaus ajoneuvotyypistä kohdissa 2.2.1 ja 2.2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyyppi on mainittava 3.2.2 luettelo ajoneuvon valmistajan ajoneuvoon tarkoittamista valaisin- ja merkkivalolaitteista. Luettelossa voidaan mainita useita erityyppisiä laitteita kutakin toimintoa varten. Kukin tyyppi on yksilöitävä selkeästi (kansallinen tai kansainvälinen hyväksyntämerkki, jos hyväksytty, valmistajan nimi jne.). Luettelossa voidaan antaa kunkin toiminnon osalta lisäksi maininta ”tai vastaavat laitteet”. 3.2.3 piirros valaisin- ja merkkivalolaitteistosta kokonaisuudessaan, siten, että eri laitteiden sijainti ajoneuvossa käy ilmi 3.2.4 tarvittaessa tämän säännön määräysten noudattamisen varmistamiseksi piirros tai piirrokset jokaisesta valaisimesta, siten että niistä käy ilmi kohdassa 2.7.1 määritelty valaiseva pinta, kohdassa 2.6 määritelty valoa lähettävä pinta, kohdassa 2.9 määritelty vertailuakseli ja kohdassa 2.10 määritelty vertailukeskipiste. Näitä tietoja ei tarvita, jos kyseessä on takarekisterikilven valaisin (kohta 2.5.13). 3.2.5 Hakemuksessa on oltava maininta näkyvän pinnan määrittämiseen käytetystä menetelmästä (ks. kohta 2.8).

3.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kuormittamaton ajoneuvo, johon on asennettu kohdan 3.2.2 mukainen täydellinen valaisin- ja merkkivalolaitteisto ja joka edustaa hyväksyttäväksi tarkoitettua ajoneuvotyyppiä.

4. HYVÄKSYNTÄ

4.1 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää säännön vaatimukset kaikkien luettelossa mainittujen laitteiden osalta, on kyseiselle ajoneuvotyypille myönnettävä tyyppihyväksyntä.

4.2 Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille tai samalle ajoneuvotyypille, joka on varusteltu muilla kuin kohdassa 3.2.2 tarkoitetussa luettelossa mainituilla laitteilla, ellei tämän säännön kohdassa 7 toisin määrätä.

4.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin tai osan hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta tai epäämisestä taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4 Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista: 4.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (2) 4.4.2 kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.5 Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.6 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7 Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8 Tämän säännön liitteessä 2 on esimerkkejä tyyppihyväksyntämerkkeihin liittyvistä järjestelyistä.

5. YLEISET VAATIMUKSET

5.1 Valaisimet ja merkkivalolaitteet on asennettava siten, että tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja mahdollisesta tärinästä huolimatta ne säilyttävät tässä säännössä määrätyt ominaisuudet ja mahdollistavat sen, että ajoneuvo on tämän säännön vaatimusten mukainen. Erityisesti valaisimien epähuomiossa tapahtuva virheellinen säätäminen on estettävä.

5.2 Valaisimet on asennettava siten, että ne voidaan helposti suunnata oikein.

5.3 Kaikkien merkkivalolaitteiden, myös sivuseinämiin asennettujen, osalta ajoneuvoon asennetun valaisimen vertailuakselin on oltava yhdensuuntainen tiellä olevan ajoneuvon tukitasoon nähden. Lisäksi sen on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden sivuheijastimien ja sivuvalaisimien osalta ja yhdensuuntainen tähän tasoon nähden kaikkien muiden merkkivalolaitteiden osalta.

Kussakin suunnassa sallitaan ± 3 asteen mittapoikkeama.

Jos valmistaja on antanut asennusohjeet, niitä on noudatettava.

5.4 Jos erityisiä ohjeita ei ole, valaisimien korkeus ja suuntaus on tarkastettava kuormittamattoman ajoneuvon ollessa sijoitettuna tasaiselle vaakasuoralle alustalle siten, että sen pituussuuntainen keskitaso on pystysuuntainen ja sen ohjaustanko on asennossa suoraan eteenpäin.

5.5 Jos erityisiä ohjeita ei ole annettu,

5.5.1 yksittäiset valaisimet on asennettava siten, että niiden vertailukeskipiste on ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla,

5.5.2 samaa tehtävää suorittavat valaisinparin muodostavat valaisimet 5.5.2.1 on asennettava symmetrisesti suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon, ja 5.5.2.2 niiden on sijaittava symmetrisesti toisiinsa nähden suhteessa pituussuuntaiseen keskitasoon, 5.5.2.3 niiden on täytettävä samat kolorimetriset vaatimukset, 5.5.2.4 niillä on oltava samat fotometriset ominaisuudet ja 5.5.2.5 niiden on sytyttävä ja sammuttava yhtä aikaa.

5.6 Valaisimet voidaan ryhmitellä, yhdistää tai yhdistää rakenteellisesti toisiinsa, jos kaikki väriä, sijaintia, suuntausta, geometristä näkyvyyttä ja sähköliitäntöjä koskevat vaatimukset sekä mahdolliset muut vaatimukset täyttyvät.

5.7 Suurin korkeus maanpinnasta on mitattava valaisevan pinnan korkeimmasta kohdasta ja pienin korkeus vertailuakselin suuntaisen näkyvän pinnan alimmasta kohdasta. Lähivalaisimien osalta pienin korkeus maanpintaan nähden mitataan optisen järjestelmän (esim. heijastin, linssi, heijastuslinssi) tehollisen valaisupinnan alimmasta kohdasta, riippumatta järjestelmän käyttötarkoituksesta.

Jos (suurin ja pienin) korkeus maanpinnan yläpuolella täyttää selvästi säännön vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää.

Valaisimien välinen etäisyys leveyssuunnassa on määritettävä näkyvien pintojen sisäreunoista vertailuakselin suuntaisesti.

Jos sijainti täyttää leveyden osalta selvästi säännön vaatimukset, minkään pinnan tarkkoja reunoja ei tarvitse määrittää.

5.8 Erityisten ohjeiden puuttuessa ainoastaan suuntavalaisimet ja hätävilkkukytkentä saavat olla vilkkuvia valaisimia.

5.9 Mikään valaisin ei saa antaa eteenpäin näkyvää punaista valoa eikä mikään valaisin taaksepäin näkyvää valkoista valoa. Tämän vaatimuksen täyttyminen on tarkastettava seuraavasti (ks. piirros liitteessä 4):

5.9.1 Punaisen valon näkyvyys eteenpäin: Alueella 1 ajoneuvon edessä 25 m:n etäisyydellä ajoneuvon etumaisesta pisteestä olevalla poikittaistasolla liikkuva tarkkailija ei pysty suoraan näkemään punaista valoa.

5.9.2 Valkoisen valon näkyvyys taaksepäin: Alueella 2 ajoneuvon takana 25 m:n etäisyydellä ajoneuvon etumaisesta pisteestä olevalla poikittaistasolla liikkuva tarkkailija ei pysty suoraan näkemään valkoista valoa.

5.9.3 Tarkkailualueita 1 ja 2 rajaavat seuraavat tasot: 5.9.3.1 korkeussuunnassa kaksi vaakasuoraa tasoa, jotka sijaitsevat 1 ja 2,2 metriä maanpinnan yläpuolella 5.9.3.2 leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka muodostavat eteen ja taakse 15 asteen kulman ajoneuvon pituussuuntaisesta keskitasosta ulospäin ja kulkevat ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa yhdensuuntaisten, ajoneuvon kokonaisleveyttä rajaavien pystytasojen kosketuspisteen tai kosketuspisteiden kautta. Jos kosketuspisteitä on useita, etummaisin vastaa etutasoa ja takimmaisin takatasoa.

5.10 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etuvalaisimet, tai jos etuvalaisimia ei ole, lähivalaisimet, takavalaisimet ja takarekisterikilven valaisimet, on mahdollista kytkeä toimintaan ja sammuttaa ainoastaan samanaikaisesti.

5.11 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, ettei kauko- ja lähivalaisimia voida kytkeä toimintaan kytkemättä kohdassa 5.10 tarkoitettuja valaisimia. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin, kun niillä voidaan antaa varoitusvalomerkki siten, että lähivalaisin lähettää lyhyin välein välkkyvää valoa tai että kaukovalaisin ja lähivalaisin lähettävät vuorotellen lyhyin välein välkkyvää valoa.

5.11.1 Lähivalaisimen on kytkeydyttävä automaattisesti, kun moottori käynnistetään.

5.12 Ilmaisinvalot

5.12.1 Kaikkien ilmaisinvalojen on oltava tavanomaisessa ajoasennossa olevan kuljettajan selvästi nähtävissä.

5.12.2 Kun tässä säännössä määrätään suljetun virtapiirin ilmaisimesta, se voidaan korvata ”toiminnan” ilmaisimella.

5.13 Valojen värit (3)

Tässä säännössä tarkoitettujen valaisimien valon värit ovat seuraavat:

kaukovalaisin : valkoinen lähivalaisin : valkoinen etuvalaisin : valkoinen etuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen : valkoinen sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen : ruskeankeltainen edessä ruskeankeltainen tai punainen takana polkimen heijastin : ruskeankeltainen takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen : punainen suuntavalaisin : ruskeankeltainen jarruvalaisin : punainen takavalaisin : punainen takarekisterikilven valaisin : valkoinen

5.14 Jokainen tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettava ajoneuvo on varustettava seuraavilla valaisin- ja merkkivalolaitteilla:

5.14.1 lähivalaisin (kohta 6.2)

5.14.2 takavalaisin (kohta 6.10)

5.14.3 sivuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (kohta 6.5)

5.14.4 takaheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (kohta 6.7)

5.14.5 polkimen heijastin (kohta 6.6.), vain polkimilla varustetut mopot

5.14.6 jarruvalaisin (kohta 6.9)

5.14.7 takarekisterikilven valaisin, jos kilpi vaaditaan (kohta 6.11)

5.15 Ajoneuvo voi olla lisäksi varustettu seuraavilla valaisin- ja merkkivalolaitteilla:

5.15.1 kaukovalaisin (kohta 6.1)

5.15.2 etuvalaisin (kohta 6.3)

5.15.3 etuheijastin, muu kuin kolmion muotoinen (kohta 6.4)

5.15.4 suuntavalaisimet (kohta 6.8)

5.16 Jokainen kohdissa 5.14 ja 5.15 mainittu valaisin- ja merkkivalolaite on asennettava asiaankuuluvien, tämän säännön kohdassa 6 annettujen vaatimusten mukaisesti.

5.17 Kaikkien muiden kuin kohdissa 5.14 ja 5.15 mainittujen valaisin- ja merkkivalolaitteiden asentaminen on kiellettyä lukuun ottamatta asianmukaista takarekisterikilven valaisinlaitetta, jos ajoneuvossa on kilpi ja se on valaistava.

5.18 Moottoripyörissä käytettäviksi tyyppihyväksytyt kohdissa 5.16 ja 5.17 tarkoitetut valaisin- ja merkkivalolaitteet voidaan asentaa myös mopoihin.

6. VALAISINKOHTAISET VAATIMUKSET

6.1 KAUKOVALAISIN

6.1.1 Lukumäärä

Yksi tai kaksi seuraavien mukaisesti tyyppihyväksyttyä:

a) sääntö nro 113

b) säännössä nro 112 määritelty A-luokka

c) sääntö nro 1

d) sääntö nro 57

e) sääntö nro 72

f) sääntö nro 76.

6.1.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.1.3 Sijainti

6.1.3.1 Leveyssuunnassa

6.1.3.1.1 Erillinen kaukovalaisin voidaan asentaa toisen edessä sijaitsevan valaisimen ylä- tai alapuolelle tai sen viereen. Jos valaisimet ovat päällekkäin, kaukovalaisimen vertailukeskipisteen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos valaisimet ovat vierekkäin, niiden vertailukeskipisteiden on sijaittava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.1.3.1.2 Toiseen edessä sijaitsevaan valaisimeen rakenteellisesti yhdistetty kaukovalaisin on asennettava siten, että sen vertailukeskipiste sijaitsee ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos ajoneuvoon kuitenkin asennetaan myös erillinen lähivalaisin tai etuvalaisimeen rakenteellisesti yhdistetty lähivalaisin kaukovalaisimen lisäksi, niiden vertailukeskipisteiden on sijaittava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.1.3.1.3 Kaksi kaukovalaisinta, joista jompikumpi tai kumpikin on rakenteellisesti yhdistetty toiseen edessä sijaitsevaan valaisimeen, on asennettava siten, että niiden vertailukeskipisteet sijaitsevat symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.1.3.2 Pituussuunnassa: ajoneuvon edessä. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti taustapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

6.1.3.3 Erillisen kaukovalaisimen valaisevan pinnan reunan etäisyys lähivalaisimen vastaavasta reunasta ei saa kuitenkaan olla yli 200 mm missään valaisinparissa.

6.1.3.4 Kahden kaukovalaisimen valaisevien pintojen välinen etäisyys ei saa olla yli 200 mm.

6.1.4 Geometrinen näkyvyys

Valaisevan pinnan näkyvyys, myös niillä alueilla, jotka eivät näy valaistuina havaintosuunnassa, on varmistettava avauskulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät suorat, jotka muodostavat vähintään 5 asteen kulman ajovalaisimen vertailuakselin kanssa.

6.1.5 Suuntaus

Eteenpäin. Valaisimet voivat kääntyä ohjauskulman mukaisesti.

6.1.6 Ei saa yhdistää minkään muun valaisimen kanssa.

6.1.7 Sähköliitännät

Lähivalot saavat olla kytkettyinä yhtä aikaa kaukovalojen kanssa.

6.1.8 Suljetun virtapiirin ilmaisin

Pakollinen vilkkumaton sinistä valoa lähettävä merkkivalaisin.

6.2 LÄHIVALAISIN

6.2.1 Lukumäärä

Yksi tai kaksi seuraavien mukaisesti tyyppihyväksyttyä:

a) sääntö nro 113 (4)

b) säännössä nro 112 määritelty A-luokka

c) sääntö nro 1

d) sääntö nro 56

e) sääntö nro 57

f) sääntö nro 72

g) Sääntö nro 76

h) sääntö nro 82.

6.2.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.2.3 Sijainti

6.2.3.1 Leveys

6.2.3.1.1 Erillinen lähivalaisin voidaan asentaa toisen edessä sijaitsevan valaisimen ylä- tai alapuolelle tai sen viereen. Jos valaisimet ovat päällekkäin, lähivalaisimen vertailukeskipisteen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos valaisimet ovat vierekkäin, niiden vertailukeskipisteiden on sijaittava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.2.3.1.2 Toiseen edessä sijaitsevaan valaisimeen rakenteellisesti yhdistetty lähivalaisin on asennettava siten, että sen vertailukeskipiste sijaitsee ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos ajoneuvoon kuitenkin asennetaan myös erillinen kaukovalaisin tai toiseen etuvalaisimeen rakenteellisesti yhdistetty kaukovalaisin lähivalaisimen lisäksi, niiden vertailukeskipisteiden on sijaittava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.2.3.1.3 Kaksi lähivalaisinta, joista jompikumpi tai kumpikin on rakenteellisesti yhdistetty toiseen edessä sijaitsevaan valaisimeen, on asennettava siten, että niiden vertailukeskipisteet sijaitsevat symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.2.3.2 Korkeussuunnassa: vähintään 500 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.

6.2.3.3 Pituussuunnassa: ajoneuvon edessä. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lähetetty valo ei häiritse kuljettajaa suoraan tai epäsuorasti taustapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.

6.2.3.4 Kahden lähivalaisimen valaisevien pintojen välinen etäisyys ei saa olla yli 200 mm.

6.2.4 Geometrinen näkyvyys

Määritetään kulmien α ja ß avulla kohdan 2.11 mukaisesti:

α = 15° ja 10° alaspäin β = 45° vasemmalle ja oikealle yksittäisen valaisimen osalta β = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin kunkin valaisinparin osalta.

Seinämät tai muut varusteosat valaisimen lähellä eivät saa aiheuttaa muita tienkäyttäjiä häiritseviä ilmiöitä.

6.2.5 Suuntaus

Eteenpäin. Valaisimet voivat kääntyä ohjauskulman mukaisesti.

6.2.6 Ei saa yhdistää minkään muun valaisimen kanssa.

6.2.7 Sähköliitännät

Lähivaloihin vaihtamiseen käytettävän hallintalaitteen on kytkettävä kaukovalaisimet pois päältä samanaikaisesti.

6.2.8 Merkkivalaisin

Vapaaehtoinen, suljettu virtapiiri, vihreä, vilkkumaton.

6.3 ETUVALAISIN

6.3.1 Lukumäärä

Yksi tai kaksi.

6.3.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.3.3 Sijainti

6.3.3.1 Leveyssuunnassa: Erillinen etuvalaisin voidaan asentaa toisen edessä sijaitsevanvalaisimen ylä- tai alapuolelle tai sen viereen. Jos valaisimet ovat päällekkäin, etuvalaisimen vertailukeskipisteen on sijaittava ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos valaisimet ovat vierekkäin, niiden vertailukeskipisteiden on sijaittava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Toiseen edessä sijaitsevaan valaisimeen rakenteellisesti yhdistetty etuvalaisin on asennettava siten, että sen vertailukeskipiste sijaitsee ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla. Jos ajoneuvoon kuitenkin asennetaan etuvalaisimen lisäksi toinenkin edessä sijaitseva valaisin, niiden vertailukeskipisteiden on sijaittava symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Kaksi etuvalaisinta, joista jompikumpi tai kumpikin on rakenteellisesti yhdistetty toiseen edessä sijaitsevaan valaisimeen, on asennettava siten, että niiden vertailukeskipisteet sijaitsevat symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden.

6.3.3.2 Korkeussuunnassa: vähintään 350 mm mutta enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.

6.3.3.3 Pituussuunnassa: ajoneuvon edessä.

6.3.4 Geometrinen näkyvyys

Pystykulma : 15° ylöspäin ja alaspäin

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos valaisimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

Vaakakulma : 80° vasemmalle ja oikealle yksittäisen valaisimen osalta.

Vaakakulma voi olla 80° ulospäin ja 45° sisäänpäin kunkin valaisinparin osalta.

6.3.5 Suuntaus

Eteenpäin. Valaisimet voivat kääntyä ohjauskulman mukaisesti.

6.6.3 Ilmaisin

Joko vapaaehtoinen, suljetun virtapiirin vihreä vilkkumaton merkkivalaisin tai valo kojelaudassa.

6.3.7 Muut vaatimukset

Ei ole.

6.4 ETUHEIJASTIN, MUU KUIN KOLMION MUOTOINEN

6.4.1 Lukumäärä

Yksi.

6.4.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.4.3 Sijainti

Korkeussuunnassa: vähintään 400 mm mutta enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.

6.4.4 Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma : 30° vasemmalle ja oikealle. Pystykulma : 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos heijastimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

6.4.5 Suuntaus

Eteenpäin. Heijastin voi kääntyä ohjauskulman mukaisesti.

6.4.6 Muut vaatimukset

Ei ole.

6.5 SIVUHEIJASTIN, MUU KUIN KOLMION MUOTOINEN

6.5.1 Lukumäärä sivua kohden

Yksi tai kaksi.

6.5.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.5.3 Sijainti

6.5.3.1 Ajoneuvon sivulla.

6.5.3.2 Korkeussuunnassa: vähintään 300 mm mutta enintään 1 000 mm maanpinnan yläpuolella.

6.5.3.3 Pituussuunnassa: Olisi sijoitettava siten, etteivät kuljettajan tai matkustajan vaatteet voi tavanomaisissa olosuhteissa peittää heijastinta.

6.5.4 Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma : 30° eteen- ja taaksepäin. Pystykulma : 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos heijastimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

6.5.5 Suuntaus

Heijastimien vertailuakselin on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden ja ulospäin suunnattu. Etusivuheijastimet voivat kääntyä ohjauskulman mukaisesti.

6.6 POLKIMIEN HEIJASTIMET

6.6.1 Lukumäärä

Neljä heijastinta tai heijastinryhmää.

6.6.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.6.3 Muut vaatimukset

Heijastimien valaisevien pintojen ulkopintojen on oltava upotettuna polkimen rungossa.

Heijastimet on asennettava polkimen runkoon siten, että ne näkyvät selvästi sekä ajoneuvon eteen että taaksepäin. Jos heijastimien muoto on mukautettava polkimen runkoon, vertailuakselin on oltava kohtisuorassa polkimen akseliin nähden.

Polkimen heijastimet on asennettava ainoastaan niihin ajoneuvon polkimiin, jotka kampien tai vastaavien laitteiden avulla voivat toimia käyttövoimana moottorin sijasta.

Niitä ei saa asentaa polkimiin, jotka toimivat ajoneuvon hallintalaitteina tai yksinomaan kuljettajan tai matkustajan jalkatukina.

Niiden on oltava näkyvissä sekä eteen että taakse.

6.7 TAKAHEIJASTIN, MUU KUIN KOLMION MUOTOINEN

6.7.1 Lukumäärä

Yksi tai kaksi.

6.7.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.7.3 Sijainti

6.7.3.1 Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm mutta enintään 900 mm maanpinnan yläpuolella.

6.7.3.2 Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

6.7.4 Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma : 30° vasemmalle ja oikealle yksittäisen heijastimen osalta 30° ulospäin ja 10° sisäänpäin kunkin heijastinparin osalta. Pystykulma : 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos heijastimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

6.7.5 Suuntaus

Taaksepäin.

6.8 SUUNTAVALAISIN

6.8.1 Lukumäärä

Kummallakin puolella kaksi.

6.8.2 Asettelu

Kaksi etusuuntavalaisinta (luokka 11 (5))

Kaksi takasuuntavalaisinta (luokka 12 (5)).

6.8.3 Sijainti

6.8.3.1 Leveyssuunnassa: 6.8.3.1.1 Etusuuntavalaisimien on täytettävä seuraavat vaatimukset: 1) valaisevien pintojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 240 mm 2) suuntavalaisimien on sijaittava valaisimen tai valaisimien valaisevien pintojen ulkoreunoja sivuavien pituusakselin suuntaisten pystytasojen ulkopuolella 3) vähimmäisetäisyyden lähimpänä toisiaan olevien suuntavalaisimien ja lähivalaisimien valaisevien pintojen välillä on oltava seuraava: Vähimmäisvalovoima (cd) Vähimmäisetäisyys (mm) 90 75 175 40 250 20 400 ≤ 20 6.8.3.1.2 Takasuuntavalaisimien kahden näkyvän pinnan sisäreunojen etäisyyden on oltava vähintään 160 mm.

6.8.3.2 Korkeussuunnassa: vähintään 350 mm mutta enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.

6.8.3.3 Pituussuunnassa: takasuuntavalaisimien vertailukeskipiste saa olla enintään 300 mm sen poikittaistason etupuolella, joka määrittää ajoneuvon kokonaispituuden takimmaisen pisteen.

6.8.4 Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma : 20° sisäänpäin ja 80° ulospäin. Pystykulma : 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos heijastimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

6.8.5 Suuntaus

Etusuuntavalaisimet voivat kääntyä ohjauskulman mukaisesti.

6.8.6 Ei saa yhdistää muun valaisimen kanssa.

6.8.7 Ei saa yhdistää rakenteellisesti muun valaisimen kanssa.

6.8.8 Sähköliitännät

Suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle muista valaisimista riippumatta. Kaikkien ajoneuvon samalla puolella olevien suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle ja pois yhtä hallintalaitetta käyttämällä.

6.8.9 Muut vaatimukset

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet on mitattava siten, että sähköjärjestelmään ei kohdisteta muuta kuormitusta kuin se, joka tarvitaan moottorin ja valaisinlaitteiden toimintaan.

6.8.9.1 Kaikkien sellaisten ajoneuvojen tapauksessa, joissa suuntavalaisimiin syötetään tasavirtaa, valojen on vilkuttava 90 ± 30 kertaa minuutissa.

6.8.9.1.1 Ajoneuvon samalla puolella olevat suuntavalaisimet voivat vilkkua synkronoidusti tai vuorotellen.

6.8.9.1.2 Valomerkin näkymiseen mistä tahansa suuntavalaisimesta saa kulua suuntavalon hallintalaitteen käytöstä enintään yksi sekunti, ja sen on sammuttava ensimmäistä kertaa viimeistään puolentoista sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä.

6.8.9.2 Kun kyseessä on ajoneuvo, jossa suuntavalaisimiin syötetään vaihtovirtaa, ja moottorin pyörimisnopeus on 50–100 prosenttia ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta vastaavasta pyörimisnopeudesta, valojen on vilkuttava 90 ± 30 kertaa minuutissa.

6.8.9.2.1 Ajoneuvon samalla puolella olevat suuntavalaisimet voivat vilkkua synkronoidusti tai vuorotellen.

6.8.9.2.2 Valomerkin näkymiseen mistä tahansa suuntavalaisimesta saa kulua suuntavalon hallintalaitteen käytöstä enintään yksi sekunti, ja sen on sammuttava ensimmäistä kertaa viimeistään puolentoista sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä.

6.8.9.3 Kun kyseessä on ajoneuvo, jossa suuntavalaisimiin syötetään vaihtovirtaa, ja moottorin pyörimisnopeus on valmistajan ilmoittaman tyhjäkäyntinopeuden ja sen pyörimisnopeuden välillä, joka vastaa 50:tä prosenttia ajoneuvon suurinta rakenteellista nopeutta vastaavasta pyörimisnopeudesta, valojen on vilkuttava välillä 90 + 30 ja 90–45 kertaa minuutissa.

6.8.9.3.1 Ajoneuvon samalla puolella olevat suuntavalaisimet voivat vilkkua synkronoidusti tai vuorotellen.

6.8.9.3.2 Valomerkin näkymiseen mistä tahansa suuntavalaisimesta saa kulua suuntavalon hallintalaitteen käytöstä enintään yksi sekunti, ja sen on sammuttava ensimmäistä kertaa viimeistään puolentoista sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä.

6.8.10 Jos yhdessä suuntavalaisimessa sattuu vika, joka on muu kuin oikosulku, muiden suuntavalaisimien on edelleen vilkuttava tai näytettävä valoa, mutta niiden vilkkutaajuus saa näissä olosuhteissa poiketa määrätystä taajuudesta, ellei ajoneuvoa ole varustettu ilmaisimella.

6.8.11 Ilmaisin

Pakollinen, elleivät suuntavalaisimet ole kuljettajan nähtävissä: toimintaa ilmaiseva, vihreä ja vilkkuva ja/tai äänimerkki. Suuntavalaisimen vikaantuessa merkkivalaisimen on sammuttava, pysyttävä kytkettynä tai vaihdeltava nopeasti.

6.9 JARRUVALAISIN

6.9.1 Lukumäärä

Yksi tai kaksi.

6.9.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.9.3 Sijainti

6.9.3.1 Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm mutta enintään 1 500 mm maanpinnan yläpuolella.

6.9.3.2 Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

6.9.4 Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma : 45° vasemmalle ja oikealle yksittäisen valaisimen osalta 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin kunkin valaisinparin osalta. Pystykulma : 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos heijastimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

6.9.5 Suuntaus

Taaksepäin.

6.9.6 Sähköliitännät

Valon on sytyttävä aina, kun käyttöjarrua käytetään.

6.9.7 Muut vaatimukset

Jarruvalaisimen valovoiman on oltava huomattavasti suurempi kuin takavalaisimen.

6.9.8 Ilmaisin

Kielletty.

6.10 TAKAVALAISIN

6.10.1 Lukumäärä

Yksi tai kaksi.

6.10.2 Asettelu

Ei erityisiä vaatimuksia.

6.10.3 Sijainti

6.10.3.1 Korkeussuunnassa: vähintään 250 mm mutta enintään 1 500 mm maanpinnan yläpuolella.

6.10.3.2 Pituussuunnassa: ajoneuvon takaosassa.

6.10.4 Geometrinen näkyvyys

Vaakakulma : 80° vasemmalle ja oikealle yksittäisen valaisimen osalta Vaakakulma voi olla 80° ulospäin ja 45° sisäänpäin kunkin valaisinparin osalta. Pystykulma : 15° vaakatason ylä- ja alapuolella.

Vaakatason alapuolella olevaa pystykulmaa voidaan kuitenkin pienentää 5°:seen, jos heijastimen korkeus maasta on pienempi kuin 750 mm.

6.10.5 Suuntaus

Taaksepäin.

6.10.6 Ilmaisin

Vapaaehtoinen. Sen on oltava yhdistetty etuvalaisimen ilmaisimeen.

6.10.7 Muut vaatimukset

Ei ole.

6.11 TAKAREKISTERIKILVEN VALAISINLAITE

6.11.1 Lukumäärä

Yksi. Laitteessa voi olla useita optisia osia, jotka on suunniteltu valaisemaan rekisterikilvelle varattua tilaa.

6.11.2 Asettelu Siten, että laite valaisee tilaa, joka on varattu 6.11.3 Sijainti 6.11.3.1 Leveyssuunnassa: 6.11.3.2 Korkeussuunnassa: rekisterikilvelle 6.11.3.3 Pituussuunnassa: 6.11.4 Geometrinen näkyvyys 6.11.5 Suuntaus

6.11.6 Ilmaisin

Vapaaehtoinen. Ilmaisimen tehtävän suorittamiseen on käytettävä etu- ja takavalaisimelle määrättyä ilmaisinta.

6.11.7 Muut vaatimukset

Kun takarekisterikilven valaisin on yhdistetty takavalaisimeen, joka on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimeen, takarekisterikilven valaisimen fotometriset ominaisuudet voivat muuttua jarruvalaisimen ollessa toiminnassa.

7. AJONEUVOJEN REKISTERÖINTI

Mikään ei estä viranomaisia vaatimasta tai kieltämästä kohdassa 5.15.1 mainittua kaukovalaisinta alueellaan rekisteröidyissä ajoneuvoissa, kunhan ne ilmoittavat asiasta Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeristöön ilmoittaessaan tämän säännön soveltamisesta.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

8.1 Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät mopot on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät kohtien 5 ja 6 vaatimukset.

8.2 Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

8.3 Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tällaiset tarkastukset tehdään yleensä kerran vuodessa.

9. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1 Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

9.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10. AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUKSEN OSALTA

10.1 Kaikista ajoneuvotyypin muutoksista on ilmoitettava ajoneuvotyypin hyväksyneelle hallinnolliselle yksikölle. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen 10.1.1 katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset, tai 10.1.2 vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

10.2 Hyväksynnän epäämistä tai myöntämistä koskeva vahvistus, jossa määritellään tehdyt muutokset, on toimitettava kohdassa 4.3 määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

10.3 Toimivaltainen viranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija kokonaan lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

12.1 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 01 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

12.2 Kun kohdassa 12.1 mainitusta voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksyntiä vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää valaisimien ja merkkivalolaitteiden lukumäärän ja asennuksen osalta tämän säännön muutossarjan 01 vaatimukset.

12.3 Tämän säännön mukaisesti ennen kohdassa 12.2 mainittua ajankohtaa myönnetyt hyväksynnät pysyvät voimassa. Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on ensirekisteröity yli neljä vuotta kohdassa 12.1 mainitun voimaantulopäivän jälkeen, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä ajoneuvotyypin hyväksynnän valaisimien ja merkkivalolaitteiden lukumäärän ja asennuksen osalta, jos ne eivät täytä tämän säännön muutossarjan 01 vaatimuksia.

13. HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta.

(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella 4).

(2) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(3) Valaisimien lähettämän valon värikoordinaattien mittaus ei sisälly tähän sääntöön.

(4) Säännössä nro 113 tarkoitetun A-luokan valaisimet, joissa on LED-moduuleja, sallitaan vain ajoneuvoissa, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h.

(5) Voidaan korvata säännön nro 6 mukaisilla luokan 1 ja 2 suuntavalaisimilla.

LIITE 1 ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

LIITE 2 HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU MALLI A (ks. tämän säännön kohta 4.4) Yllä olevasta mopoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty valaisinten ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta Alankomaissa (E4) säännön nro 74 mukaisesti hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 74 vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01. MALLI B (ks. tämän säännön kohta 4.5) Edellä olevasta mopoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) sääntöjen nro 74 ja nro 78 mukaisesti. (1) Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 74 sisälsi muutossarjan 01 muutokset ja sääntö nro 78 muutossarjan 02 muutokset. (1) Toinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

LIITE 3 VALAISIMIEN PINNAT, AKSELIT JA VERTAILUKESKIPISTEET SEKÄ GEOMETRISEN NÄKYVYYDEN KULMAT VALAISEVA PINTA VERRATTUNA VALOA LÄHETTÄVÄÄN PINTAAN (ks. tämän säännön kohdat 2.9 ja 2.8) PIIRROS A Valaiseva pinta Valoa lähettävä pinta Reunat ovat a ja b c ja d PIIRROS B Valaiseva pinta Valoa lähettävä pinta Reunat ovat a ja b c ja d

LIITE 4 PUNAISTEN VALAISIMIEN NÄKYVYYS ETEENPÄIN JA VALKOISTEN VALAISIMIEN NÄKYVYYS TAAKSEPÄIN (ks. tämän säännön kohta 5.9) Kuva 1 Punaisen valaisimen näkyvyys eteenpäin Kuva 2 Valkoisen valaisimen näkyvyys taaksepäin