FI Euroopan unionin virallinen lehti L 323/1

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja on saatavana osoitteessa

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 3 – Moottoriajoneuvoissa ja niiden perävaunuissa käytettävien heijastinlaitteiden tyyppihyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraavaan saakka:

Muutossarjan 02 täydennys 10 – Voimaantulopäivä: 23. kesäkuuta 2011

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

2. Määritelmät

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Merkinnät

5. Hyväksyntä

6. Yleiset vaatimukset

7. Erityiset vaatimukset (testit)

8. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

9. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

10. Tuotannon lopettaminen

11. Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet

12. Siirtymämääräykset

LIITTEET

Liite 1 – Heijastinlaitteet, tunnukset, yksiköt

Liite 2 – Ilmoitus säännön nro 3 mukaisen heijastinlaitteen hyväksynnän myöntämisestä (tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta)

Liite 3 – Hyväksyntämerkkien sijoittelu

Liite 4 – Testausmenettely – Luokat I A ja III A

Liite 5 – Muotoa ja mittoja koskevat vaatimukset

Lisäys – Heijastinlaitteet perävaunuissa – Luokat III A ja III B

Liite 6 – Kolorimetriset vaatimukset

Liite 7 – Fotometriset vaatimukset

Liite 8 – Ulkoisten aineiden vastustuskyky

Liite 9 – Heijastinlaitteiden optisten ominaisuuksien ajallinen kestävyys

Liite 10 – Lämmönkestävyys

Liite 11 – Värinpitävyys

Liite 12 – Testien suoritusjärjestys

Liite 13 – Iskunkestävyys – Luokka IV A

Liite 14 – Testausmenettely – Luokka IV A

Liite 15 – Luokan IV A testien suoritusjärjestys

Liite 16 – Luokkien I B ja III B laitteiden testausmenettely

Liite 17 – Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevat vähimmäisvaatimukset

Liite 18 – Tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevat vähimmäisvaatimukset

1. SOVELTAMISALA

Tämä sääntö koskee heijastinlaitteita (1) luokkien L, M, N, O ja T ajoneuvoissa (2).

2. MÄÄRITELMÄT (3)

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä.

2.1 Tässä säännössä sovelletaan säännössä nro 48 ja sen muutossarjassa annettuja määritelmiä, jotka ovat voimassa tyyppihyväksynnän hakemishetkellä.

2.2 ’Heijastuksella’ tarkoitetaan valon heijastumista takaisin suuntaan, joka on lähellä sen tulosuuntaa. Tämän ominaisuuden on säilyttävä useilla valaistuskulman eri arvoilla.

2.3 ’Heijastavalla optisella yksiköllä’ tarkoitetaan heijastusta tuottavien optisten osien yhdistelmää.

2.4 ’Heijastinlaitteella’ (1) tarkoitetaan käyttövalmista asennelmaa, joka koostuu yhdestä tai useasta heijastavasta optisesta yksiköstä.

2.5 ’Hajontakulmalla’ tarkoitetaan niiden suorien linjojen välistä kulmaa, jotka yhdistävät vertailukeskipisteen vastaanottimen keskipisteeseen ja valaistuksen lähteen keskipisteeseen.

2.6 ’Valaistuskulmalla’ tarkoitetaan vertailuakselin ja sen suoran linjan välistä kulmaa, joka yhdistää vertailukeskipisteen valaistuksen lähteen keskipisteeseen.

2.7 ’Kiertymiskulmalla’ tarkoitetaan kulmaa, jonka verran heijastinlaite kiertyy vertailuakselinsa ympäri annetusta pisteestä alkaen.

2.8 ’Heijastinlaitteen kulmahalkaisijalla’ tarkoitetaan valaisevan pinnan näkyvän alueen suurimman mitan vastaista kulmaa joko valaistuksen lähteen keskipisteessä tai vastaanottimen keskipisteessä.

2.9 ’Heijastinlaitteen valaistuksella’ tarkoitetaan valaistusta, joka mitataan tulosäteitä vastaan kohtisuorassa olevasta tasosta, joka kulkee vertailukeskipisteen läpi.

2.10 ’Valovoimakertoimella (CIL)’ tarkoitetaan tarkasteltavana olevasta suunnasta heijastuneen valovoiman määrää jaettuna annetuista valaistus-, hajonta- ja kiertymiskulmista saadulla heijastinlaitteen valaistuksella.

2.11 Tässä säännössä käytetyt tunnukset ja yksiköt on annettu tämän säännön liitteessä 1.

2.12 ’Heijastinlaitteen’ tyyppi määritellään hyväksyntähakemukseen liitetyillä malleilla ja ominaisuuksia kuvailevalla kirjallisella aineistolla. Heijastinlaitteet voidaan katsoa kuuluvaksi samaan tyyppiin, jos niissä on yksi tai useampia ”heijastavia optisia yksiköitä”, jotka ovat identtisiä vakiomallin vastaavien yksiköiden kanssa, tai jos ne eivät ole identtisiä, ovat symmetrisiä ja soveltuvat asennettavaksi yksi ajoneuvon vasemmalle ja yksi ajoneuvon oikealle puolelle ja jos niiden muut osat poikkeavat vakiomallin vastaavista osista vain siten, etteivät erot vaikuta tämän säännön soveltamisalaan kuuluviin ominaisuuksiin.

2.13 Heijastinlaitteet jaetaan kolmeen luokkaan niiden fotometristen ominaisuuksien perusteella: luokka I A, luokka III A tai III B ja luokka IV A.

2.14 Luokan I B ja III B heijastinlaitteet ovat muihin merkkivalaisimiin yhdistettyjä laitteita, jotka eivät ole vesitiiviitä liitteessä 8 olevan 1.1 kohdan mukaisesti ja jotka on integroitu ajoneuvon korirakenteeseen.

2.15 ’Laitteen heijastaman valon väri’. Heijastuvan valon väriä koskevat määritelmät esitetään säännön nro 48 kohdassa 2.30.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Kauppanimen tai tavaramerkin omistajan tai tämän valtuutetun edustajan on haettava hyväksyntää. Hakijan valinnan mukaan laite voidaan asentaa ajoneuvoon eri vertailuakselin kallistuskulmissa ajoneuvon vertailutasoihin ja maahan nähden tai, kun kyse on luokkien I A, I B ja IV A heijastinlaitteista, kiertää vertailuakselinsa ympäri. Näiden erilaisten asennustapojen tulee näkyä ilmoituslomakkeessa. Hakemukseen on liitettävä seuraavat: 3.1.1 Kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joista voidaan tunnistaa laitteen tyyppi ja joissa esitetään geometrisesti se asento tai ne asennot, joihin heijastinlaitteen voi asentaa ajoneuvoon sekä luokan I B ja III B heijastinlaitteiden osalta yksityiskohtaiset asennustiedot. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. 3.1.2 Lyhyt kuvaus ja tekniset eritelmät niistä materiaaleista, joista heijastinlaite on valmistettu. 3.1.3 Näytteitä valmistajan määrittelemän värisestä heijastinlaitteesta ja tarvittaessa sen kiinnitystavasta; toimitettavien näytteiden määrä annetaan tämän säännön liitteessä 4. 3.1.4 Tarvittaessa kaksi näytettä toisenvärisistä laitteista hyväksynnän laajentamiseksi samanaikaisesti kyseisen värisiin laitteisiin. 3.1.5 Luokan IV A laitteiden tapauksessa näytteitä heijastinlaitteesta ja tarvittaessa sen kiinnitystavasta; toimitettavien näytteiden määrä annetaan tämän säännön liitteessä 14.

4. MERKINNÄT

4.1 Jokaisessa hyväksyttäväksi esitettävässä heijastinlaitteessa on oltava 4.1.1 hakijan kauppanimi tai merkki; 4.1.2 merkintä ”TOP” merkittynä vaakasuoraan valaisevan pinnan ylimpään kohtaan, jos tällainen merkintä on tarpeen valmistajan antaman kiertymiskulman tai kiertymiskulmien määrittelemiseksi yksiselitteisesti.

4.2 Jokaisessa laitteessa on oltava tarpeeksi suuri tila hyväksyntämerkille. Tämä tila on osoitettava 3.1.1 kohdassa tarkoitetuissa piirustuksissa.

4.3 Merkinnät on tehtävä heijastinlaitteen valaisevalle pinnalle tai jollekin sen valaisevista pinnoista ja niiden on oltava näkyvillä ulkopuolelta heijastinlaitteen ollessa asennettuna ajoneuvoon.

4.4 Merkintöjen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä.

5. HYVÄKSYNTÄ

5.1 Jos kaikki toimitetut näytteet täyttävät tässä säännössä esitettävät vaatimukset, hyväksyntä myönnetään.

5.2 Jos heijastinlaitteelle myönnettyä hyväksyntää laajennetaan muihin vastaaviin laitteisiin, jotka eroavat hyväksytystä laitteesta vain väriltään, kahden muunvärisen laitteen, jotka on toimitettu hyväksyttäväksi tämän säännön 3.1.4 kohdan mukaisesti, on täytettävä ainoastaan kolorimetriset vaatimukset eikä muita lisätestejä vaadita. Tätä 5.2 kohtaa ei sovelleta luokan IV A laitteisiin.

5.3 Kullekin hyväksytylle tyypille myönnetään hyväksyntänumero. Sen kahdesta ensimmäisestä numerosta käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät (tällä hetkellä 02 muutossarja 02, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1985). Sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toisentyyppiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle heijastinlaitteelle paitsi, jos kyseessä on hyväksynnän laajentaminen laitteeseen, joka eroaa hyväksytystä vain väriltään.

5.4 Tämän säännön mukaisesta heijastinlaitteen hyväksynnästä tai hyväksynnän laajennuksesta tai epäämisestä on ilmoitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

5.5 Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä edustavaan heijastinlaitteeseen on kiinnitettävä 4.2 kohdan mukaiseen paikkaan ja 4.1 kohdassa määrättyjen merkintöjen lisäksi 5.5.1 kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on 5.5.1.1 ympyrän sisään merkitty ”E”-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4); 5.5.1.2 hyväksyntänumero; 5.5.1.3 merkintä I A, I B, III A, III B tai IV A, joka osoittaa hyväksytyn heijastinlaitteen luokan.

5.6 Kun kaksi valaisinta tai useampia valaisimia on osana samaa ryhmitettyä, yhdistettyä tai rakenteellisesti yhdistettyä valaisinta (heijastinlaitteet mukaan luettuna), hyväksyntä annetaan vain, jos kaikki nämä valaisimet ovat tämän säännön tai jonkin muun säännön mukaisia. Tällaisessa ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa ei saa olla valaisimia, jotka eivät ole minkään säännön mukaisia. 5.6.1 Jos ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet ovat usean säännön vaatimusten mukaisia, niissä voidaan käyttää yhtä kansainvälistä hyväksyntämerkkiä, joka on ympyrän sisään merkitty ”E”-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, hyväksyntänumero sekä tarvittaessa vaadittu nuoli. Tämän hyväksyntämerkinnän voi asettaa mihin tahansa kohtaan ryhmitetyssä, yhdistetyssä tai rakenteellisesti yhdistetyssä valaisimessa sillä edellytyksellä, että 5.6.1.1 se on näkyvillä valaisimen asennuksen jälkeen; 5.6.1.2 ryhmitetystä, yhdistetystä tai rakenteellisesti yhdistetystä valaisimesta voidaan poistaa valoa lähettävä osa vain niin, että samalla poistetaan hyväksyntämerkki. 5.6.2 Sitä sääntöä vastaava valaisimen tunnus, jonka perusteella tyyppihyväksyntä on myönnetty, ja sääntöön viimeksi tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava järjestysnumero tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä on merkittävä 5.6.2.1 joko soveltuvalle valoa lähettävälle pinnalle 5.6.2.2 tai ryhmään niin, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista voidaan selvästi tunnistaa (esimerkkejä mahdollisista merkintätavoista on liitteessä 3). 5.6.3 Yhden hyväksyntämerkin osien on oltava vähintään sitä vähimmäiskokoa, joka vaaditaan pienimmiltä yksittäisiltä merkinnöiltä säännössä, jonka nojalla hyväksyntä on myönnetty. 5.6.4 Kullekin hyväksytylle tyypille myönnetään hyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle.

5.7 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.8 Tämän säännön liitteessä 3 on esimerkkejä tavoista, joilla hyväksyntämerkit ja edellä mainitut lisätunnukset voidaan asetella yksittäisessä valaisimessa (kuva 1) sekä ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa (kuva 2).

6. YLEISET VAATIMUKSET

6.1 Heijastinlaitteiden rakenteen on oltava sellainen, että ne toimivat tyydyttävästi ja pysyvät toimivina tavanomaisessa käytössä. Lisäksi niissä ei saa olla sellaista suunnittelu- tai valmistusvikaa, joka estää niiden tehokkaan toiminnan tai niiden pitämisen hyvässä kunnossa.

6.2 Heijastinlaitteiden osat eivät saa olla helposti osiin hajotettavissa.

6.3 Heijastavat optiset yksiköt eivät saa olla vaihtokelpoisia.

6.4 Heijastinlaitteiden ulkopinnan on oltava helposti puhdistettavissa. Tästä syystä pinta ei saa olla karkea, ja mahdolliset ulkonemat eivät saa vaikeuttaa puhdistamista.

6.5 Luokan IV A laitteiden osalta asennustavan on mahdollistettava vakaa ja kestävä kiinnitys ajoneuvoon.

6.6 Heijastinlaitteiden sisäpintaan ei saa olla kosketusyhteyttä laitteiden normaalin käytön aikana.

7. ERITYISET VAATIMUKSET (TESTIT)

7.1 Heijastinlaitteiden on myös täytettävä mittoja ja muotoja koskevat vaatimukset sekä kolorimetriset, fotometriset, fyysiset ja mekaaniset vaatimukset, jotka esitetään tämän säännön liitteissä 5–11 ja 13. Testausmenettelyt kuvaillaan liitteessä 4 (luokka I A ja luokka III A), liitteessä 14 (luokka IV A) sekä liitteessä 16 (luokka I B ja III B).

7.2 Heijastinlaitteissa ja erityisesti niiden optisissa yksiköissä käytettyjen materiaalien laadun mukaan voivat toimivaltaiset viranomaiset antaa laboratorioille luvan jättää pois tietyt tarpeettomat testit sillä nimenomaisella edellytyksellä, että tällainen pois jättäminen mainitaan hyväksyntäilmoituslomakkeen kohdassa ”Huomautuksia”.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

8.1 Tämän säännön nojalla hyväksytyt heijastinlaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä 6 ja 7 kohdassa asetetut vaatimukset.

8.2 Tämän säännön liitteessä 17 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

8.3 Tämän säännön liitteessä 18 asetettuja tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

8.4 Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Näiden tarkastusten tavanomainen tiheys on kerran kahdessa vuodessa.

9. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1 Heijastinlaitteelle myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos laite ei ole vaatimusten mukainen tai jos hyväksyntämerkillä varustettu heijastinlaite ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä.

9.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aikaisemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava siitä välittömästi muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 2 mallin mukaisella lomakkeella.

10. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn heijastinlaitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Saatuaan tätä koskevan ilmoituksen viranomainen ilmoittaa tästä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

11. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajennuksesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet

12.1 pitävät edelleen pätevinä hyväksyntöjä, jotka on myönnetty aikaisempien luokkien I, II ja III mukaisesti heijastinlaitteille, jotka on tarkoitettu asennettaviksi käytössä oleviin ajoneuvoihin alkuperäisosien tilalle;

12.2 voivat myöntää hyväksyntöjä luokkien I ja II laitteille alkuperäisen säännön perusteella (asiakirja E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2, 23.9.1964) mikäli laitteet on tarkoitettu asennettavaksi käytössä oleviin ajoneuvoihin alkuperäisosien tilalle ja mikäli kyseisten laitteiden ei ole teknisesti mahdollista täyttää luokan I A fotometrisiä vaatimuksia;

12.3 voivat kieltää sellaisten heijastinlaitteiden asennuksen, jotka eivät ole tämän säännön vaatimusten mukaisia, 12.3.1 ajoneuvoihin, joiden tyyppihyväksyntä tai yksittäinen hyväksyntä on myönnetty 20. maaliskuuta 1984 tai sen jälkeen. 12.3.2 ajoneuvoihin, jotka on otettu ensimmäistä kertaa käyttöön 20. maaliskuuta 1985 tai sen jälkeen.

(1) Laitteita kutsutaan myös ’paluuheijastimiksi’.

(2) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(3) Teknisten termien määritelmät (lukuun ottamatta säännön nro 48 määritelmiä) ovat samat kuin kansainvälisen valaistustoimikunnan (CIE) hyväksymät.

(4) 1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 10 Serbia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (antamatta), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjä, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 28 Valko-Venäjä, 29 Viro, 30 (antamatta), 31 Bosnia ja Hertsegovina, 32 Latvia, 33 (antamatta), 34 Bulgaria, 35 (antamatta), 36 Liettua, 37 Turkki, 38 (antamatta), 39 Azerbaidžan, 40 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 (antamatta), 42 Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa ECE-merkkiään käyttäen), 43 Japani, 44 (antamatta), 45 Australia, 46 Ukraina, 47 Etelä-Afrikka, 48 Uusi-Seelanti, 49 Kypros, 50 Malta, 51 Korean tasavalta, 52 Malesia, 53 Thaimaa, 54 ja 55 (antamatta), 56 Montenegro. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä, sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

LIITE 1

HEIJASTINLAITTEET

Tunnukset ja yksiköt

A = Heijastinlaitteen valaisevan pinnan pinta-ala (cm2) C = Vertailukeskipiste NC = Vertailuakseli Rr = Vastaanotin, rekisteröintilaite tai mittauslaite Cr = Vastaanottimen keskipiste Ør = Vastaanottimen Rr läpimitta, jos se on pyöreä (cm) Se = Valaistuksen lähde Cs = Valaistuksen lähteen keskipiste Øs = Valaistuksen lähteen läpimitta (cm) De = Etäisyys keskipisteestä Cs keskipisteeseen C (m) D'e = Etäisyys keskipisteestä Cr keskipisteeseen C (m)

Huom. Yleensä De ja D'e ovat lähes sama lukema ja normaalihavainnointioloissa voidaan olettaa, että De = D'e.

D = Havainnointietäisyys, josta lähtien valaiseva pinta vaikuttaa olevan jatkuva α = Hajontakulma β = Valaistuskulma. CsC-linjaa pidetään aina vaakasuorana, ja siihen verrattuna tämän kulman edessä on merkintä – (vasemmalle), + (oikealle), + (ylös) tai – (alas) osoittamassa Se-lähteen asemaa NC-akseliin verrattuna katsottaessa suoraan kohti heijastinlaitetta. Ilmaistaessa mitä tahansa kahden kulman, pysty- ja vaakakulman, määrittämää suuntaa pystykulma ilmaistaan aina ensin. γ = Mittauslaitteen Rr kulmahalkaisija nähtynä pisteestä C δ = Lähteen Se kulmahalkaisija nähtynä pisteestä C ε = Kiertymiskulma. Tämä kulma on positiivinen, kun kiertymä on myötäpäivään suoraan valaisevaa pintaa kohti katsottuna. Jos valaisinlaitteessa on merkintä ”TOP”, merkinnän ilmaisemaa kohtaa pidetään alkuperänä. E = Heijastinlaitteen valaistusteho (luksia) CIL = Valovoiman kerroin (millikandelaa/luksi) Kulmat ilmaistaan asteina ja minuutteina.

HEIJASTINLAITTEET

Tunnukset

LIITE 2

ILMOITUS

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

LIITE 3

ESIMERKKEJÄ HYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ

Kuva 1

(Yksittäisen valaisimen merkintä)

MALLI A

MALLI B

MALLI C

Huom. Yllä oleva hyväksyntänumero on asetettava lähelle ympyrän sisään merkittyä ”E”-kirjainta, mutta sen sijainnilla ympyrään nähden ei ole merkitystä. Hyväksyntänumeron numeroiden on oltava samansuuntaisesti kuin ”E”-kirjaimen. Luokkaa merkitsevien merkintöjen on oltava hyväksyntänumeron vastakkaisella puolella. Toimivaltaisten viranomaisten tulee välttää käyttämästä hyväksyntänumeroita I A, I B, III A, III B ja IV A, jotka saatetaan sekoittaa luokkamerkintöihin I A, I B, III A, III B ja IV A. Piirroksissa esitetään erilaisia mahdollisia asetteluja ja ne on tarkoitettu vain esimerkeiksi. Yllä kuvattu heijastinlaitteeseen kiinnitetty hyväksyntämerkintä osoittaa, että kyseisen laitteen tyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 02216. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä on myönnetty säännön muutossarjan 02 mukaisin vaatimuksin.

Kuva 2

(Yksinkertaistettu merkintä ryhmitetyille, yhdistetyille tai rakenteellisesti yhdistetyille valaisimille)

MALLI D

MALLI E

MALLI F

Huom. Kolme hyväksyntämerkintäesimerkkiä, mallit D, E ja F, esittävät kolmea mahdollista merkintätyyppiä valaisinlaitteessa, jossa kaksi tai useampia valaisimia on osana samaa ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien ryhmää. Tämä hyväksyntämerkintä osoittaa, että laite on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 3333 ja että se sisältää seuraavat osat: luokan I A heijastinlaite, joka on hyväksytty säännön nro 3 muutossarjan 02 mukaisesti, luokan 2a takasuuntavalaisin, joka on hyväksytty säännön nro 6 mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa, punainen takavalaisin (R), joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti, takasumuvalaisin (F), joka on hyväksytty säännön nro 38 mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa, peruutusvalaisin (AR), joka on hyväksytty säännön nro 23 mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa, jarruvalaisin, jossa on kaksi valaistustasoa (S2) ja joka on hyväksytty säännön nro 7 muutossarjan 01 mukaisesti.

LIITE 4

TESTAUSMENETTELY – LUOKAT I A JA III A

1. Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan liitteessä 12 osoitetussa kronologisessa järjestyksessä.

2. Kun yleisten vaatimusten (säännön 6 kohta) sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on tarkastettu, 10 näytekappaletta on asetettava tämän säännön liitteessä 10 kuvattuun lämmönkestävyystestiin ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksiensa osalta sekä CIL:n osalta (liite 7) hajontakulmalla 20’ ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteessä 7 olevassa 4 ja 4.1 kohdassa tarkoitetussa asennossa. Kaksi suurimmat ja pienimmät arvot antavaa heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti liitteessä 7 kuvatulla tavalla. Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten. Muut kahdeksan näytekappaletta on jaettava neljään ryhmään, jossa kussakin on kaksi näytettä: Ensimmäinen ryhmä : Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin veden läpäisykykytesti (liitteessä 8 oleva 1.1 kohta), ja jos testi on tyydyttävä, polttoaineiden ja voiteluöljyjen vastustuskyvyn testit (liitteessä 8 oleva 3 ja 4 kohta). Toinen ryhmä : Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liitteessä 8 oleva 2 kohta), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liitteessä 8 oleva 5 kohta). Kolmas ryhmä : Kahdelle näytekappaleelle tehdään heijastinlaitteen optisten ominaisuuksien ajallista kestävyyttä mittaava testi (liite 9). Neljäs ryhmä : Kahdelle näytekappaleelle tehdään värinpysyvyystesti (liite 11).

3. Edeltävässä kohdassa tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava seuraavat ominaisuudet: 3.1 Väri, joka täyttää liitteen 6 vaatimukset. Tämä on tarkastettava laadullisella menetelmällä ja vahvistettava tarvittaessa määrällisellä menetelmällä. 3.2 CIL, joka täyttää liitteen 7 vaatimukset. Tarkastus on suoritettava ainoastaan 20’ hajontakulmalla ja V = H = 0° valaistuskulmalla, tai tarvittaessa liitteessä 7 olevassa 4 ja 4.1 kohdassa määritellyssä asennossa.

LIITE 5

MUOTOA JA MITTOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

1. LUOKKIEN I A TAI I B HEIJASTINLAITTEIDEN MUOTO JA MITAT

1.1 Valaisevien pintojen muodon on oltava yksinkertainen ja sellainen, ettei niitä voi tavanomaisilta havainnointietäisyyksiltä helposti sekoittaa kirjaimeen, numeroon tai kolmioon.

1.2 Sen estämättä, mitä edeltävässä kohdassa määrätään, sallitaan muoto, joka muistuttaa yksinkertaisia kirjaimia tai numeroita O, I, U tai 8.

2. LUOKKIEN III A JA III B HEIJASTINLAITTEIDEN MUOTO JA MITAT (ks. tämän liitteen lisäys)

2.1 Luokkien III A ja III B heijastinlaitteiden valaisevien pintojen on oltava tasasivuisen kolmion muotoisia. Jos sana ”TOP” on merkitty yhteen kulmaan, kyseisen kulman kärki on suunnattava ylöspäin.

2.2 Valaisevan pinnan keskellä voi mutta ei tarvitse olla kolmion muotoinen, heijastamaton pinta, jonka sivut ovat yhdensuuntaiset kolmion ulkosivujen kanssa.

2.3 Valaiseva pinta voi mutta sen ei tarvitse olla jatkuva. Kummassakaan tapauksessa lyhin etäisyys kahden vierekkäisen heijastavan optisen yksikön välillä ei saa olla suurempi kuin 15 mm.

2.4 Heijastimen valaiseva pinta katsotaan jatkuvaksi, jos vierekkäisten erillisten optisten yksiköiden valaisevien pintojen reunat ovat yhdensuuntaiset ja jos nämä optiset yksiköt on tasaisesti sijoitettu kolmion koko yhtenäiselle pinnalle.

2.5 Jos valaiseva pinta ei ole jatkuva, erillisten heijastavien optisten yksiköiden lukumäärän, kulmayksiköt mukaan lukien, on oltava vähintään neljä kolmion kullakin sivulla.

2.5.1 Erilliset heijastavat optiset yksiköt eivät saa olla vaihdettavia, paitsi kun ne koostuvat luokan I A hyväksytyistä heijastinlaitteista.

2.6 Luokkien III A ja III B kolmionmuotoisten heijastinlaitteiden valaisevien pintojen ulkoreunojen on oltava 150–200 mm:n pituiset. Kun kyse on laitteista, joissa kolmion keskiosa ei ole heijastava, sivujen leveyden on suorassa kulmassa mitattuna oltava ainakin 20 prosenttia valaisevan pinnan ulkoreunojen pituudesta.

3. LUOKAN IV A HEIJASTINLAITTEIDEN MUOTO JA MITAT

3.1 Valoa lähettävien pintojen muodon on oltava yksinkertainen ja sellainen, ettei niitä voi tavanomaisilta havainnointietäisyyksiltä helposti sekoittaa kirjaimeen, numeroon tai kolmioon. Yksinkertaisia kirjaimia tai numeroita O, I, U tai 8 muistuttava muoto on kuitenkin sallittu.

3.2 Heijastinlaitteen valoa lähettävän pinnan on oltava vähintään 25 cm2.

4. Edellä esitettyjen vaatimusten noudattaminen tarkistetaan silmämääräisesti.

LIITE 6

KOLORIMETRISET VAATIMUKSET

1. Näitä vaatimuksia sovelletaan ainoastaan värittömiin, punaisiin tai ruskeankeltaisiin heijastinlaitteisiin. 1.1 Heijastinlaitteet voivat koostua yhdistetystä heijastavasta optisesta yksiköstä ja suodattimesta, joiden on oltava suunniteltu siten, ettei niitä voi irrottaa toisistaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. 1.2 Heijastavien optisten yksiköiden ja suodattimien värittäminen maalilla tai lakalla ei ole sallittua.

2. Kun heijastinlaite valaistaan CIE-standardin valonlähteellä A hajontakulman ollessa 1/3 astetta ja valaistuskulman ollessa V = H = 0 astetta, tai milloin tämä tuottaa värittömän pintaheijastuman, kulmalla V = +/– 5 astetta, H = 0 astetta, on heijastuneen valovirran kolmivärikoordinaattien oltava säännön nro 48 2.30 kohdassa esitettyjen raja-arvojen sisällä.

3. Värittömät heijastinlaitteet eivät saa tuottaa valikoivaa heijastusta, ts. heijastinlaitteen valaisuun käytetyn standardivalonlähteen A kolmivärikoordinaatit x ja y eivät saa muuttua enempää kuin 0,01 heijastinlaitteen heijastuksen jälkeen.

LIITE 7

FOTOMETRISET VAATIMUKSET

1. Hakijan on hyväksyntää hakiessaan ilmoitettava yksi tai useampi vertailuakseli tai vertailuakselialue, joka vastaa valaistuskulmaa V = H = 0° valovoimakertoimien taulukossa (CIL).

Jos valmistaja määrittää useamman kuin yhden akselin tai akselialueen, fotometriset mittaukset on toistettava niin, että niitä verrataan joka kerran eri vertailuakseliin tai valmistajan määrittämän alueen äärimmäisimpään vertailuakseliin.

2. Fotometrisissä mittauksissa on luokkien I A ja I B heijastinlaitteiden osalta otettava huomioon ainoastaan se valmistajan ilmoittama valaiseva pinta, jota rajaavat heijastinlaitteen optisen järjestelmän uloimpia osia sivuavat tasot ja joka on halkaisijaltaan 200 mm:n ympyrän sisällä. Valaisevan pinnan enimmäispinta-ala on 100 cm2, mutta heijastavien optisten yksiköiden pintojen ala voi olla tätä pienempi. Valmistajan on ilmoitettava käytettävän alueen rajat. Luokkien III A, III B ja IV A heijastinlaitteiden osalta otetaan koko valaistu pinta huomioon ilman kokorajoituksia.

3. CIL:n arvot

3.1 Luokka I A, luokka I B, luokka III A ja luokka III B

3.1.1 Punaisten heijastinlaitteiden CIL:n arvojen on oltava vähintään seuraavan taulukon mukaiset millikandeloina luxia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta. (asteina) Luokka Hajontakulma α Valaistuskulmat Pysty V 0 ± 1 ± 5 Vaaka H 0 0 ± 20 I A, I B 20′ 300 200 100 1°30′ 5 2,8 2,5 III A, III B 20′ 450 200 150 1°30′ 12 8 8 CIL:n arvoja, jotka ovat alempia kuin edellä olevan taulukon kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetyt arvot, ei sallita sellaisen avaruuskulman sisällä, jonka vertailukeskipiste on sen kärki ja joka on seuraavia linjoja pitkin leikkaavien tasojen ympäröimä: (V = ± 10°, H = 0°) (V = ± 5°, H = ± 20°).

3.1.2 CIL:n arvot luokan I A tai I B ruskeankeltaisille heijastinlaitteille eivät saa olla pienemmät kuin edellä 3.1.1 kohdassa esitetyn taulukon arvot kerrottuna kertoimella 2,5.

3.1.3 CIL:n arvot luokan I A tai I B värittömille heijastinlaitteille eivät saa olla pienemmät kuin edellä 3.1.1 kohdassa esitetyn taulukon arvot kerrottuna kertoimella 4.

3.2 Luokan IV A laitteiden CIL:n arvojen on oltava vähintään seuraavan taulukon mukaiset millikandeloina luxia kohden taulukossa esitettyjen hajonta- ja valaistuskulmien osalta.

(asteina) Väri Hajontakulma α Valaistuskulmat Pysty V 0 ± 10 0 0 0 0 Vaaka H 0 0 ± 20 ± 30 ± 40 ± 50 Valkoinen 20′ 1 800 1 200 610 540 470 400 1°30′ 34 24 15 15 15 15 Ruskeankeltainen 20′ 1 125 750 380 335 290 250 1°30′ 21 15 10 10 10 10 Punainen 20′ 450 300 150 135 115 100 1°30′ 9 6 4 4 4 4

4. Kun heijastinlaitteen CIL mitataan kulmalla β, jolle V = H = 0°, on laitetta hieman kääntämällä tarkastettava, tapahtuuko peilausilmiötä. Jos peilausilmiötä ilmenee, on otettava lukema kulmalla β, jolle V = ± 5°, H = 0°. Hyväksytyn asennon on oltava se, joka vastaa pienintä CIL:ää yhdellä näistä asennoista.

4.1 Valaistuskulmalla β, jolle V = H = 0°, tai edellä 4 kohdassa määritellyllä kulmalla, ja hajontakulmalla 20′ on heijastinlaitteita, joissa ei ole merkintää ”TOP”, kierrettävä vertailuakselinsa ympäri asentoon, jossa CIL:n arvo on pienin 3 kohdan mukaisesti. Kun CIL mitataan muilla valaistus- ja hajontakulmilla, heijastinlaite on sijoitettava asentoon, joka vastaa kulman ε arvoa. Jos määriteltyjä arvoja ei saavuteta, saadaan laitetta kiertää vertailuakselinsa ympäri ± 5° edellä tarkoitettuun asentoon nähden.

4.2 Valaistuskulmalla β, jolle V = H = 0°, tai edellä 4 kohdassa määritellyllä kulmalla, ja hajontakulmalla 20′, on heijastinlaitteita, joissa on merkintä ”TOP”, kierrettävä vertailuakselinsa ympäri ± 5°. CIL ei saa laskea kiertämisen aikana missään laitteen asennossa alle määrätyn arvon.

4.3 Jos suunnassa V = H = 0°, ja kun ε = 0°, CIL ylittää määrätyn arvon 50 prosentilla tai enemmän, kaikki mittaukset kaikille valaistus- ja hajontakulmille on tehtävä ε:n arvolla 0°.

LIITE 8

ULKOISTEN AINEIDEN VASTUSTUSKYKY

1. VEDEN- JA LIANKESTÄVYYS

1.1 Veteenupotustesti

1.1.1 Heijastinlaitteista, jotka ovat tai eivät ole osa valaisinta, on poistettava kaikki irrotettavissa olevat osat ja ne on upotettava 10 minuutiksi veteen, jonka lämpötila on 50 ± 5 °C, siten, että valaisevan pinnan yläosan korkein kohta on noin 20 mm vedenpinnan alapuolella. Testi on toistettava sen jälkeen, kun heijastinta on käännetty 180°, siten, että valaiseva pinta on pohjalla ja kääntöpuolen päällä on noin 20 mm:n vesikerros. Nämä optiset yksiköt on tämän jälkeen välittömästi upotettava samoissa olosuhteissa veteen, jonka lämpötila on 25 ± 5 °C.

1.1.2 Vettä ei saa tunkeutua heijastavan optisen yksikön heijastavaan pintaan. Jos silmämääräinen tarkastus paljastaa selvästi vedenläpäisyn, laitetta ei katsota testissä hyväksytyksi.

1.1.3 Jos tarkastuksessa ei havaita vedenläpäisyä tai epävarmoissa tapauksissa, on mitattava CIL liitteessä 4 olevassa 3.2 kohdassa tai liitteessä 14 olevassa 4.2 kohdassa esitetyllä menetelmällä sen jälkeen, kun heijastinlaitetta on hieman ravisteltu ylimääräisen veden poistamiseksi ulkopuolelta.

1.2 Vaihtoehtoinen testausmenettely luokkien I B ja III B laitteille

Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää valmistajan pyynnöstä seuraavia testejä (kosteus- ja pölytesti) 1.1 kohdassa kuvatun upotustestin asemesta.

1.2.1 Kosteustesti

Testissä arvioidaan näytelaitteen kykyä vastustaa ruiskutettavasta vedestä tulevan kosteuden läpäisyä ja määritetään tyhjennysrei’illä tai muilla avoimilla aukoilla varustettujen laitteiden vedenpoistokapasiteetti.

1.2.1.1 Vesisuihkutestin testauslaitteet

Testissä on käytettävä vesisuihkukaappia, jonka ominaisuudet ovat seuraavat:

1.2.1.1.1 Kaappi

Kaapissa on oltava suutin tai suuttimia, joista tulee tasainen vesisuihku sopivassa kulmassa niin, että se kastelee testattavan laitteen kokonaan. Suuttimen tai suuttimien keskilinja on suunnattava alaspäin 45° ± 5° kulmassa pyörivän testausalustan pystysuuntaiseen akseliin nähden.

1.2.1.1.2 Pyörivä testausalusta

Pyörivän testausalustan on oltava läpimitaltaan vähintään 140 mm ja sen on pyörittävä kaapin keskellä olevan pystysuuntaisen akselin ympäri.

1.2.1.1.3 Vesimäärä

Suihkun vesimäärän laitteen kohdalla on oltava 2,5 (+ 1,6/– 0) mm/min. mitattuna pystysuuntaisella lieriömäisellä keräysastialla, joka on asetettu pyörivän testausalustan pystysuuntaisen akselin keskelle. Keräysastian on oltava 100 mm korkea ja sen sisäympärysmitan on oltava vähintään 140 mm.

1.2.1.2 Vesisuihkutestausmenettely

Testauslaitteeseen asetetun testattavan heijastinlaitteen, jonka alkuperäinen CIL on mitattu ja dokumentoitu, päälle on ruiskutettava vettä seuraavasti:

1.2.1.2.1 Laitteessa olevat aukot

Kaikki tyhjennysreiät ja muut aukot on pidettävä avoimina. Jos laitteessa on tyhjennysreiän keskellä sydänlanka, se on myös testattava.

1.2.1.2.2 Pyörimisnopeus

Laitetta on pyöritettävä pystysuuntaisen akselinsa ympäri nopeudella 4 ± 0,5 min–1.

1.2.1.2.3 Jos heijastin on rakenteellisesti yhdistetty tai ryhmitetty yhteen merkinanto- tai valaistustoimintojen kanssa, näiden toimintojen on oltava päällä nimellisjännitteellä syklillä, jossa ne ovat käynnissä viiden minuutin ajan (vilkkutilassa, jos sellainen on käytössä) ja poissa päältä 55 minuutin ajan.

1.2.1.2.4 Testin kesto

Vesisuihkutestin tulee kestää 12 tuntia (12 5/55 minuutin sykliä).

1.2.1.2.5 Vedentyhjennysaika

Pyörivä alusta ja vesisuihku on pysäytettävä ja veden on annettava valua pois laitteesta tunnin ajan kaapin oven ollessa suljettuna.

1.2.1.2.6 Näytteen arviointi

Vedentyhjennysajan jälkeen laitteen sisäpinnoista on tutkittava kerääntynyttä kosteutta. Laitteeseen ei saa muodostua vesilammikoita eikä sellaisia saa muodostua laitetta koputettaessa tai kallistettaessa. CIL on mitattava liitteessä 4 olevassa 3.2 kohdassa kuvatulla menetelmällä sen jälkeen, kun laitteen ulkopuoli on kuivattu kuivalla puuvillakankaalla.

1.2.2 Pölytesti

Tässä testissä arvioidaan testattavan laitteen kykyä estää pölyä tunkeutumasta sen sisään; pöly voi huomattavasti heikentää heijastimen tehoa.

1.2.2.1 Pölytestin testauslaitteet

Pölytestissä on käytettävä seuraavia laitteita:

1.2.2.1.1 Pölytestikammio

Testikammion sisäpuolen on oltava muodoltaan kuutiomainen ja sen sivujen on oltava 0,9–1,5 metriä pitkiä. Pohja voi olla suppilomainen, jotta pöly kerääntyy siihen paremmin. Kammion sisätilavuuden, johon ei lasketa suppilomaista pohjaa, saa olla enintään 2 m3, ja kammioon on ladattava 3–5 kg testauspölyä. Testauksessa käytettävä pöly on saatava liikkeelle paineilman tai puhaltimien avulla niin, että pöly leviää koko kammioon.

1.2.2.1.2 Pöly

Testissä käytettävän pölyn tulee olla standardin ASTM C 150-84 mukaista hienojakoista sementtiä (1).

1.2.2.2 Pölytestin testausmenettely

Testauslaitteeseen asetettu testattava laite, jonka alkuperäinen CIL on mitattu ja dokumentoitu, on altistettava pölylle seuraavasti:

1.2.2.2.1 Laitteessa olevat aukot

Kaikki tyhjennysreiät ja muut aukot on pidettävä avoimina. Jos laitteessa on tyhjennysreiän keskellä sydänlanka, se on myös testattava.

1.2.2.2.2 Altistus pölylle

Laite on asetettava pölykammioon vähintään 150 mm:n päähän seinistä. Yli 600 mm pitkät laitteet on keskitettävä vaakatasossa testikammion keskelle. Testipöly on saatava liikkeelle niin hyvin kuin mahdollista paineilman tai tuulettimien avulla 15 minuutin välein 2–15 sekunnin ajaksi viiden tunnin pituisen ajanjakson aikana. Pölyn on annettava laskeutua liikutusjaksojen välillä.

1.2.2.2.3 Mitatun näytteen arviointi

Pölynkestotestin suorittamisen jälkeen laitteen ulkopinta on puhdistettava ja kuivattava kuivalla puuvillakankaalla, ja laitteen CIL on mitattava liitteessä 4 olevassa 3.2 kohdassa kuvatulla menetelmällä.

2. KORROOSIONKESTÄVYYS

2.1 Heijastinlaitteet on suunniteltava siten, että ne säilyttävät vahvistetut fotometriset ja kolorimetriset ominaisuutensa niistä kosteudesta ja syövyttävistä vaikutuksista huolimatta, joille ne tavallisesti ovat alttiina. Etummaisen pinnan himmeneminen ja taaemman suojaavan pinnan rappeutuminen on tarkastettava, erityisesti kun keskeinen metalliosa voi altistua korroosiolle.

2.2 Heijastinlaitteesta tai valaisimesta, jos laite on yhdistetty sellaiseen, on poistettava kaikki irrotettavat osat ja se on altistettava suolasumun vaikutukselle 50 tunnin ajanjaksoksi, joka koostuu kahdesta 24 tunnin altistamisjaksosta sekä niiden välisestä 2 tunnin tauosta, jonka aikana näytteen annetaan kuivua.

2.3 Suolasumu on tehtävä sumuttamalla lämpötilaltaan 35 ± 2 °C suolaliuosta, joka on saatu liuottamalla 20 ± 2 paino-osaa natriumkloridia 80 osaan tislattua vettä, jossa ei saa olla enempää kuin 0,02 prosenttia epäpuhtauksia.

2.4 Välittömästi testin jälkeen näytekappaleessa ei saa näkyä merkkejä korroosiosta, joka voi huonontaa laitteen tehokkuutta.

3. POLTTOAINEENKESTÄVYYS

Heijastinlaitteen ja erityisesti sen valaisevan pinnan ulkopinta on pyyhittävä kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu seoksella, jossa on 70 tilavuusprosenttia n-heptaania ja 30 tilavuusprosenttia tolueenia. Pinta tarkastetaan silmämääräisesti noin viiden minuutin kuluttua. Pinnassa ei saa olla näkyviä muutoksia pieniä pintasäröjä lukuun ottamatta.

4. VOITELUÖLJYNKESTÄVYYS

Heijastinlaitteen ulkopinta ja erityisesti heijastinlaitteen valaiseva pinta on pyyhittävä kevyesti puuvillakankaalla, joka on kasteltu puhdistavalla voiteluöljyllä. Pinta puhdistetaan noin viiden minuutin kuluttua. Tämän jälkeen mitataan CIL (liitteessä 4 oleva 3.2 kohta tai liitteessä 14 oleva 4.2 kohta).

5. PEILITAUSTAISTEN HEIJASTINLAITTEIDEN AVOIMEN KÄÄNTÖPUOLEN KESTÄVYYS

5.1 Heijastinlaitteen kääntöpuoli on harjattava kovalla nailonharjalla ja sen jälkeen peitettävä 3 kohdassa kuvatulla seoksella kastellulla puuvillakankaalla yhden minuutin ajan. Tämän jälkeen puuvillakangas on poistettava ja heijastinlaitteen on annettava kuivua.

5.2 Kun haihtuminen on loppunut, suoritetaan kulumistesti harjaamalla kääntöpuoli samalla nailonharjalla kuin aiemmin.

5.3 CIL mitataan (liitteessä 4 oleva 3.2 kohta tai liitteessä 14 oleva 4.2 kohta) sen jälkeen, kun koko peilitaustainen kääntöpuoli on peitetty tussilla.

(1) American Society for Testing and Materials.

LIITE 9

HEIJASTINLAITTEIDEN OPTISTEN OMINAISUUKSIEN AJALLINEN KESTÄVYYS (1)

1. Hyväksynnän antaneella viranomaisella on oikeus tarkistaa käytössä olevan heijastinlaitetyypin optisten ominaisuuksien ajallinen kestävyys.

2. Muiden maiden kuin hyväksynnän antaneen maan toimivaltaiset viranomaiset saavat tehdä samanlaisia tarkastuksia alueellaan. Jos käytössä olevassa heijastintyypissä havaitaan systemaattinen vika, mainittujen viranomaisten on lähetettävä testiä varten irrotetut osat hyväksynnän antaneelle viranomaiselle ja pyydettävä asiasta lausuntoa.

3. Muiden perusteiden puuttuessa käytössä olevaan heijastintyyppiin liittyvä käsite ”systemaattinen vika” on tulkittava tämän säännön 6.1 kohdan tarkoituksen mukaisesti.

(1) Vaikka heijastinlaitteiden optisten ominaisuuksien ajallisen kestävyyden testaaminen on tärkeää, nykyisessä tilanteessa ei ole vielä mahdollista arvioida kestävyyttä kestoltaan rajallisissa laboratoriotesteissä.

LIITE 10

LÄMMÖNKESTÄVYYS

1. Heijastinlaitetta on pidettävä yhtämittaisesti 48 tunnin ajan kuivassa 65 ± 2 °C lämpötilassa.

2. Tämän testin jälkeen heijastinlaitteessa ja erityisesti sen optisissa yksiköissä ei saa näkyä murtumia tai huomattavaa vääristymistä.

LIITE 11

VÄRINPITÄVYYS (1)

1. Hyväksynnän antaneella viranomaisella on oikeus tarkistaa käytössä olevan heijastinlaitetyypin värinpitävyys.

2. Muiden maiden kuin hyväksynnän antaneen maan toimivaltaiset viranomaiset saavat tehdä samanlaisia tarkastuksia alueellaan. Jos käytössä olevassa heijastintyypissä on systemaattinen vika, mainittujen viranomaisten on lähetettävä testiä varten irrotetut osat hyväksynnän antaneelle viranomaiselle ja pyydettävä asiasta lausuntoa.

3. Muiden perusteiden puuttuessa käytössä olevaan heijastintyyppiin liittyvä käsite ”systemaattinen vika” on tulkittava tämän säännön 9.1 kohdan tarkoituksen mukaisesti.

(1) Vaikka heijastinlaitteiden värinpitävyyden testaaminen on tärkeää, nykyisessä tilanteessa ei ole vielä mahdollista arvioida kestävyyttä kestoltaan rajallisissa laboratoriotesteissä.

LIITE 12

TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS

Liitteen numero Kohdan numero Testit Näytteet a b c d e f g h i j — 6 (1) Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x 5 — Muodot ja mitat: silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x 10 — Lämpö: 48 tuntia 65 ± 2 °C lämpötilassa x x x x x x x x x x Vääristymien silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x 6 — Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x 7 — Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x x x x x x x x x 7 3 Täydellinen fotometria x x 8 1 Vesi: 10 min. normaaliasennossa x x 10 min. käänteisessä asennossa x x silmämääräinen tarkastus x x 4 3.1 Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus x x Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x x 4 3.2 Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x 8 3 Moottoripolttoaineet: 5 min. x x silmämääräinen tarkastus x x 8 4 Öljyt: 5 min. x x silmämääräinen tarkastus x x 4 3.1 Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x x 4 3.2 Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x 8 2 Korroosio: 24 tuntia x x 2 tunnin välein x x 24 tuntia x x silmämääräinen tarkastus x x 8 5 Kääntöpuoli: 1 min. x x silmämääräinen tarkastus x x 4 3.1 Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus x x Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x x 4 3.2 Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x 9 — Ajallinen kestävyys 4 3.1 Kolorimetria: Kolmivärikoordinaattien silmämääräinen tarkastus 4 3.2 Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° 11 — Värinpysyvyys 4 3.1 Kolorimetria: Kolmivärikoordinaattien silmämääräinen tarkastus 4 3.2 Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° 4 2 Näytteiden toimittaminen viranomaisille x x

(1) Tässä säännössä.

LIITE 13

ISKUNKESTÄVYYS – LUOKKA IV A

1. Heijastinlaite on asennettava samankaltaisella tavalla kuin ajoneuvoon mutta linssi vaakatasossa ja suunnattuna ylöspäin.

2. Halkaisijaltaan 13 mm:n paksuinen kiillotettu täysteräksinen pallo pudotetaan kerran pystysuoraan linssin keskiosaan 0,76 m:n korkeudelta. Palloa voidaan ohjata, mutta sen vapaata putoamista ei saa rajoittaa.

3. Kun heijastinlaitetta testataan huoneenlämmössä tällä menetelmällä, linssi ei saa murtua.

LIITE 14

TESTAUSMENETTELY – LUOKKA IV A

1. Hakijan on toimitettava laitteesta 10 näytekappaletta, jotka testataan liitteessä 15 osoitetussa kronologisessa järjestyksessä.

2. Kun 6.1–6.5 kohdan vaatimusten sekä muotoja ja mittoja koskevien vaatimusten (liite 5) noudattaminen on tarkastettu, 10 näytekappaletta on asetettava lämmönkestävyystestiin (liite 10) ja vähintään tunnin kuluttua tästä testistä tutkittava kolorimetristen ominaisuuksiensa osalta sekä CIL:n osalta (liite 7) hajontakulmalla 20' ja valaistuskulmalla V = H = 0° tai tarvittaessa liitteessä 7 tarkoitetuissa asennoissa. Kaksi suurimmat ja pienimmät arvot antavaa heijastinlaitetta on tämän jälkeen testattava täydellisesti liitteessä 7 kuvatulla tavalla. Laboratorioiden on säilytettävä kyseiset kaksi näytekappaletta mahdollisia lisätarkastuksia varten.

3. Jäljelle jäävistä kahdeksasta näytekappaleesta valitaan sattumanvaraisesti neljä näytekappaletta, jotka jaetaan kahteen kahden näytekappaleen ryhmään. Ensimmäinen ryhmä : Kahdelle näytekappaleelle tehdään peräkkäin veden läpäisytesti (liitteessä 8 oleva 1 kohta) ja, jos testi on tyydyttävä, polttoaineiden ja voiteluöljyjen kestävyyden testit (liitteessä 8 oleva 3 ja 4 kohta). Toinen ryhmä : Kahdelle näytekappaleelle tehdään tarvittaessa korroosiotesti (liitteessä 8 oleva 2 kohta), jonka jälkeen heijastinlaitteen kääntöpuolelle tehdään kulumiskestävyyden testi (liitteessä 8 oleva 5 kohta). Näille kahdelle näytekappaleelle tehdään myös iskunkestävyystesti (liite 13).

4. Edeltävässä kohdassa tarkoitettujen testien jälkeen kunkin ryhmän heijastinlaitteilla on oltava: 4.1 väri, joka täyttää liitteen 6 vaatimukset. Tämä on tarkastettava laadullisella menetelmällä ja epävarmoissa tapauksissa vahvistettava määrällisellä menetelmällä. 4.2 CIL, joka täyttää liitteen 7 vaatimukset. Tarkastus on suoritettava ainoastaan 20' hajontakulmalla ja V = H = 0° valaistuskulmalla, tai tarvittaessa liitteessä 7 määritellyissä asennoissa.

5. Neljää jäljelle jäävää kappaletta voidaan tarvittaessa käyttää muuhun tarkoitukseen.

LIITE 15

LUOKAN IV A TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS

Liitteen numero Kohdan numero Testit Näytteet a b c d e f g h i j — 6 (1) Yleiset vaatimukset: silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x 5 — Muoto ja mitat: silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x 10 — Lämpö: 48 tuntia 65 ± 20 lämpötilassa x x x x x x x x x x Vääristymien silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x 6 — Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus x x x x x x x x x x Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x 7 — Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x x x x x x x x x 7 — Täydellinen fotometria x x 8 1 Vesi: 10 min. normaaliasennossa x x 10 min. käänteisessä asennossa x x silmämääräinen tarkastus x x 8 3 Moottoripolttoaineet: 5 min. x x silmämääräinen tarkastus x x 8 4 Öljyt: 5 min. x x silmämääräinen tarkastus x x 6 — Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus x x Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x x 7 — Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x 8 2 Korroosio: 24 tuntia x x 2 tunnin välein x x 24 tuntia x x silmämääräinen tarkastus x x 8 5 Kääntöpuoli: 1 min. x x silmämääräinen tarkastus x x 13 — Isku x x silmämääräinen tarkastus x x 6 — Kolorimetria: silmämääräinen tarkastus x x Epävarmoissa tapauksissa kolmivärikoordinaatit x x 7 — Fotometria: rajoitettu arvoihin 20′ ja V = H = 0° x x 14 2 Näytteiden toimittaminen viranomaisille x x

(1) Tässä säännössä.

LIITE 16

TESTAUSMENETTELY LUOKKIEN I B JA III B LAITTEILLE

Luokkien I B ja III B heijastinlaitteet on testattava liitteessä 4 esitettyjen testausmenettelyjen mukaisesti liitteessä 12 kuvattua testien suoritusjärjestystä noudattaen lukuun ottamatta liitteessä 8 olevan 1 kohdan mukaista testiä, jonka voi luokkien I B ja III B laitteiden kohdalla korvata liitteessä 8 olevassa 1.2 kohdassa kuvatulla testillä.

LIITE 17

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUSMENETTELYJÄ KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1. YLEISTÄ

1.1 Tämän säännön mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia.

1.2 Sarjavalmisteisten järjestelmien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa sattumanvaraisesti valittua heijastinlaitetta mikään mitatuista arvoista ei poikkea kielteisesti enempää kuin 20 prosenttia tässä säännössä asetetuista vähimmäisarvoista.

1.3 Kromaattisuuskoordinaatteja on noudatettava.

2. VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

Tyyppihyväksynnän haltijan on suoritettava kullekin heijastinlaitteelle asianmukaisin väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön määräysten mukaisesti.

Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja testattava ne. Valmistajan on toteutettava tarvittavat toimet kyseisen tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.

2.1 Testien luonne

Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä ja kolorimetrisiä ominaisuuksia sekä vedenkestävyyttä.

2.2 Testimenetelmät

2.2.1 Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti.

2.2.2 Missä tahansa valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä.

2.2.3 Edellä olevan 2.2.1 ja 2.2.2 kohdan soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä kalibrointia ja testilaitteen vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa.

2.2.4 Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön vertailumenetelmiä erityisesti hallinnollisten tarkastusten ja näytteenottojen osalta.

2.3 Näytteenotto

Heijastinlaitenäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien heijastinlaitteiden sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti.

Arvioinnin on yleensä koskettava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoa. Valmistaja voi kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa.

2.4 Mitatut ja tallennetut fotometriset ominaisuudet

Näyteheijastinlaitteiden fotometriset ominaisuudet mitataan tässä säännössä määritellyistä pisteistä ja kromaattisuuskoordinaateista.

2.5 Hyväksyttävyysperusteet

Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön 8.1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät.

Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla liitteen 18 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95.

LIITE 18

TARKASTAJAN TEKEMÄÄ NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

1. YLEISTÄ

1.1 Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia.

1.2 Sarjavalmisteisten heijastinlaitteiden fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valitun heijastinlaitteen fotometristä suorituskykyä testattaessa

1.2.1 mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20:tä prosenttia tässä säännössä määritellystä vähimmäisarvoista.

1.2.2 Heijastinlaitteet, joissa on selviä vikoja, jätetään huomiotta.

1.3 Kromaattisuuskoordinaatteja on noudatettava.

2. ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO

Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä heijastinlaitetta. Ensimmäiset kaksi näytettä merkitään A:ksi ja toiset kaksi näytettä B:ksi.

2.1 Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

2.1.1 Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi, jos laitteista mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat: 2.1.1.1 Näyte A A1: yksi heijastinlaite 0 prosenttia yksi heijastinlaite enintään 20 prosenttia A2: molemmat heijastinlaitteet enemmän kuin 0 prosenttia mutta kuitenkin enintään 20 prosenttia siirrytään näytteeseen B 2.1.1.2 Näyte B B1: molemmat heijastinlaitteet 0 prosenttia

2.2 Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

2.2.1 Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos heijastinlaitteista mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 2.2.1.1 Näyte A A3: yksi heijastinlaite enintään 20 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 20 prosenttia mutta kuitenkin enintään 30 prosenttia 2.2.1.2 Näyte B B2: A2:n osalta yksi heijastinlaite enemmän kuin 0 prosenttia mutta kuitenkin enintään 20 prosenttia yksi heijastinlaite enintään 20 prosenttia B3: A2:n osalta yksi heijastinlaite 0 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 20 prosenttia mutta kuitenkin enintään 30 prosenttia

2.3 Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja 9 kohtaa sovellettava, jos tämän liitteen kuvion mukaisen näytteenottomenettelyn perusteella heijastinlaitteiden mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

2.3.1 Näyte A A4: yksi heijastinlaite enintään 20 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 30 prosenttia A5: molemmat heijastinlaitteet enemmän kuin 20 prosenttia

2.3.2 Näyte B B4: A2:n osalta yksi heijastinlaite enemmän kuin 0 prosenttia mutta kuitenkin enintään 20 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 20 prosenttia B5: A2:n osalta molemmat heijastinlaitteet enintään 20 prosenttia B6: A2:n osalta yksi heijastinlaite 0 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 30 prosenttia

3. TOISTETTU NÄYTTEENOTTO

Näytteenotto on toistettava A3:n, B2:n ja B3:n osalta kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen antamisesta; kolmannen näytteen C on koostuttava kahdesta heijastinlaitteesta ja neljännen näytteen D kahdesta heijastinlaitteesta, jotka on valmistettu valmistajan saatettua tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi.

3.1 Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi

3.1.1 Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella, jos laitteiden mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 3.1.1.1 Näyte C C1: yksi heijastinlaite 0 prosenttia yksi heijastinlaite korkeintaan 20 prosenttia C2: molemmat heijastinlaitteet enemmän kuin 0 prosenttia mutta kuitenkin enintään 20 prosenttia siirrytään näytteeseen D 3.1.1.2 Näyte D D1: C2:n osalta molemmat heijastinlaitteet 0 prosenttia

3.2 Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi

3.2.1 Sarjatuotantona valmistettujen heijastinlaitteiden vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella ja valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos heijastinlaitteista mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 3.2.1.1 Näyte D D2: C2:n osalta yksi heijastinlaite enemmän kuin 0 prosenttia mutta kuitenkin enintään 20 prosenttia yksi heijastinlaite korkeintaan 20 prosenttia

3.3 Hyväksynnän peruuttaminen

Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja 9 kohtaa sovellettava, jos tämän liitteen kuvion mukaisen näytteenottomenettelyn perusteella heijastinlaitteiden mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat:

3.3.1 Näyte C C3: yksi heijastinlaite korkeintaan 20 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 20 prosenttia C4: molemmat heijastinlaitteet enemmän kuin 20 prosenttia

3.3.2 Näyte D D3: C2:n osalta yksi heijastinlaite 0 prosenttia tai enemmän kuin 0 prosenttia yksi heijastinlaite enemmän kuin 20 prosenttia

4. VEDENKESTÄVYYS

Vedenkestävyys varmistetaan seuraavan menettelytavan mukaisesti:

Yksi näytteen A heijastinlaitteista testataan tämän liitteen kuvion mukaisen näytteenottomenettelyn jälkeen liitteessä 8 olevan 1 kohdan mukaisella menettelytavalla sekä luokan IV A heijastinlaitteiden kohdalla liitteessä 14 olevan 3 kohdan mukaisella menettelytavalla.

Heijastinlaitteet katsotaan hyväksytyiksi, jos ne läpäisevät testin.

Jos näytteen A testausmenetelmää ei kuitenkaan noudateta, näytteen B kaksi heijastinlaitetta on testattava saman menettelytavan mukaisesti ja molempien on läpäistävä testi.

Kuva