Toimielinten välinen sopimus, tehty 29 päivänä lokakuuta 1993, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta



Virallinen lehti nro C 331 , 07/12/1993 s. 0001 - 0010



Toimielinten välinen sopimus tehty 29 päivänä lokakuuta 1993 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta I SOPIMUKSEN PERUSPERIAATTEET 1. Tällä toimielinten välisellä sopimuksella uusitaan 29 päivänä kesäkuuta 1988 tehty sopimus Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Sopimuksen tavoitteena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta sekä parantaa vuosittaista talousarviomenettelyä ja toimielinten välistä talousarviota koskevaa yhteistyötä. 2. Tällä sopimuksella on tarkoitus varmistaa että laajoina luokkina tarkasteltuina yhteisön menokehitys keskipitkällä aikavälillä on hallittua yhteisölle osoitettujen omien varojen rajoissa. Talousarviota koskeva kurinalaisuus on tässä sopimuksessa yleiskattava. Sitä sovelletaan sopimuksen voimassaoloaikana kaikkiin menoihin ja sen täytäntöönpano koskee kaikkia toimielimiä. 3. Sopimus ei vaikuta eri toimielinten budjettia koskeviin toimivaltuuksiin sellaisina kuin ne määritelty perustamissopimuksessa. 4. Tämän sopimuksen sisältöä ei voida muuttaa ilman kaikkien sen osapuolina olevien toimielinten suostumusta sanotun kuitenkaan rajoittamatta II osaston C kohdan määräyksiä. II RAHOITUSNÄKYMÄT KAUDELLE 1993-1999 A. Rahoitusnäkymien sisältö ja luonne 5. Liitteenä I oleva kauden 1993-1999 rahoitusnäkymiä esittävä taulukko on tämän sopimuksen erottamaton osa. Se muodostaa viitekehyksen toimielinten väliselle talousarviota koskevalle kurinalaisuudelle. Sen sisältö on Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukainen. 6. Kauden 1993-1999 rahoitusnäkymissä vahvistetaan kunkin vuoden sekä kunkin otsakkeen tai alaotsakkeen osalta maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen määrät. Menojen vuosittaiset kokonaismäärät vahvistetaan myös maksusitoumuksiin käytettäville määrärahoille ja maksumääräyksiin käytettäville määrärahoille. Menojen yksittäisten alamomenttien rahoitusta ei voida siirtää ylärajasta toiseen ellei rahoitusnäkymiä tarkisteta. Kaikki nämä määrät ilmoitetaan vuoden 1992 hintoina lukuun ottamatta rahoitusvarausta jonka osalta määrät ilmoitetaan senhetkisinä hintoina. Muuta kuin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sisältyvää toimintaa koskevat tiedot sekä yhteisön omien varojen eri ryhmien ennakoitu kehitys esitetään ohjeellisina erillisissä taulukoissa. Nämä tiedot saatetaan vuosittain ajan tasalle rahoitusnäkymien teknisen mukautuksen yhteydessä. 7. Euroopan parlamentti neuvosto ja komissio jäljempänä «toimielimet» tunnustavat että jokainen vuosien 1993-1999 rahoitusnäkymissä ilmoitetuista ehdottomista määristä on yhteisön menojen vuosittainen yläraja. Toimielimet sitoutuvat käyttämään toimivaltuuksiaan siten että ne noudattavat kunkin talousarviomenettelyn kuluessa ja kyseisen varainhoitovuoden talousarvion toimeenpanossa eri menoille asetettuja vuosittaisia ylärajoja sanotun kuitenkaan rajoittamatta II osaston C kohdan määräyksiä. Neuvoston päätöstä tai Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteistä päätöstä joilla ylitetään talousarviossa käytettävissä olevat määrärahat tai rahoitusnäkymissä suunnitellut määrärahat ei voida panna täytäntöön ennen kuin talousarviota on muutettu ja tarvittaessa rahoitusnäkymiä riittävällä tavalla tarkistettu kutakin tapausta varten määrätyn menettelyn mukaisesti. 8. Kunkin rahoitusnäkymien kattaman vuoden osalta tarvittavien maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä ei vuosittaisen mukautuksen jälkeen ja muut mukautukset ja tarkistukset huomioon ottaen saa aiheuttaa sellaista omien varojen tarvetta joka ylittää näitä varoja koskevan voimassa olevan ylärajan. Tarvittaessa molemmat budjettivallan käyttäjät päättävät komission ehdotuksesta ja perustamissopimuksen 203 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen enemmistösääntöjen mukaisesti tarvittavasta rahoitusnäkymien ylärajojen alentamisesta omille varoille asetetun ylärajan noudattamisen varmistamiseksi. B. Rahoitusnäkymien vuosittaiset mukautukset Tekniset mukautukset 9. Komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden t + 1 talousarviomenettelyä seuraavat tekniset mukautukset rahoitusnäkymiin bruttokansantulon ja hintojen muutosten mukaisesti: a) laskee maatalouden päälinjauksen joka muodostaa otsakkeen 1 "Yhteinen maatalouspolitiikka" ylärajan; b) arvioi uudelleen muiden otsakkeiden ja alaotsakkeiden ylärajat sekä maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien kokonaismäärien vuoden t + 1 hinnoin rahoitusvarausta lukuun ottamatta. Komissio tekee nämä tekniset mukautukset uusimpien käytettävissä olevien taloutta koskevien tietojen ja ennusteiden perusteella. Näiden mukautusten tulokset ja perustana olevat talousennusteet toimitetaan kummallekin budjettivallan käyttäjälle. Tämän jälkeen ei tehdä muita tätä vuotta koskevia teknisiä mukautuksia varainhoitovuoden aikana eikä jälkeenpäin tehtävinä korjauksina sitä seuraavina vuosina. Täytäntöönpanon edellytyksiin liittyvät mukautukset 10. Rahoitusnäkymien teknisistä mukautuksista ilmoittaessaan komissio tekee molemmille budjettivallan käyttäjille tarpeellisina pitämänsä ehdotukset maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärän mukauttamiseksi täytäntöönpanon edellytykset huomioon ottaen jotta varmistetaan asianmukainen kehitys suhteessa maksusitoumuksiin käytettäviin määrärahoihin. Komission ehdotuksesta budjettivallan käyttäjät sitoutuvat antamaan luvan siirtää seuraaville vuosille edellisenä varainhoitovuonna käyttämättä jääneitä 21 kohdassa tarkoitettuja määrärahoja ylittämällä vastaavien menojen ylärajat. Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät ennen vuoden t toukokuun 1 päivää päätöksensä näistä ehdotuksista perustamissopimuksen 203 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen enemmistösäännösten mukaisesti. C. Rahoitusnäkymien tarkistus 11. Säännöllisten teknisten mukautusten ja täytäntöönpanon edellytysten mukaisten mukautusten lisäksi rahoitusnäkymiä voidaan tarkistaa omien varojen ylärajaa noudattaen komission ehdotuksesta silloin kun on ryhdyttävä alun perin ennakoimattomiin toimenpiteisiin. 12. Tällainen tarkistusehdotus on pääsääntöisesti esitettävä ja hyväksyttävä ennen kyseisen varainhoitovuoden tai kyseisten varainhoitovuosien talousarviomenettelyn aloittamista. Rahoitusnäkymien tarkistus hyväksytään budjettivallan käyttäjien yhteisellä päätöksellä perustamissopimuksen 203 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen enemmistösääntöjen mukaisesti. 13. Toimielimet tarkastelevat komission ehdotuksesta mahdollisuuksia kohdistaa menot uudelleen tarkistettavana olevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken erityisesti ennakoidun määrärahojen vajaakäytön perusteella. Kyseisen otsakkeen olemassa olevan ylärajan rajoissa olisi pyrittävä osoittamaan määrä joka on merkittävä osa uudesta suunnitellusta menosta sekä absoluuttiselta arvoltaan että suhteelliselta osuudeltaan. Toimielimet tarkastelevat lisäksi mahdollisuuksia korvata otsakkeen ylärajan ylittäminen alentamalla jonkin toisen otsakkeen ylärajaa. Toimielimet sitoutuvat kuitenkin siihen ettei rahoitusnäkymien pakollisten menojen tarkistus vähennä muihin kuin pakollisiin menoihin käytettävää määrää. Tarkistettaessa on aina säilytettävä asianmukainen suhde maksusitoumusten ja maksumääräysten välillä. D. Seuraukset rahoitusnäkymien mukauttamista tai tarkistamista koskevan toimielinten yhteisen päätöksen puuttumisesta 14. Jos toimielimien tekemää yhteistä päätöstä komission ehdottamasta rahoitusnäkymien mukauttamisesta tai tarkistamisesta ei ole aiemmin määriteltyjä tavoitteita sovelletaan teknisen mukautuksen jälkeen edelleen menojen ylärajoina kyseiseen varainhoitovuoteen. E. Varaukset 15. Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti yleiseen talousarvioon tehdään kolme varausta. Tarvittavat varat otetaan käyttöön vain jos nämä varaukset pannaan täytäntöön: a) Rahoitusvarauksen tarkoituksena on kattaa Yhdysvaltain dollari/ecu-pariarvon sellaisen muutoksen vaikutus maataloutta koskeviin talousarviomenoihin joka talousarviossa käytettyyn pariarvoon verrattuna on merkittävä ja ennakoimaton. Rahoitusvarausta voidaan käyttää myös jos maatalouden päälinjaukseen ei ole mahdollista sisällyttää Euroopan valuuttajärjestelmässä tehdyistä hallinnollisista valuuttakurssitarkistuksista johtuvia talousarviokustannuksia; b) Varaus kolmansien maiden lainojen takuita varten on tarkoitettu takuurahaston ylläpitämistä ja velallisen vararikon tapauksessa suoritettavia mahdollisia lisämaksuja koskevien budjettikohtien tarpeisiin; c) Kolmansille maille annettavaa kiireellistä apua koskevalla varauksella on tarkoitus vastata nopeasti ensisijaisesti humanitaarisilla toimilla yksittäisiin avuntarpeisiin jotka ovat seurausta tapahtumista joita ei voitu ennakoida talousarviota vahvistettaessa. Kun komissio katsoo tarpeelliseksi käyttää jotakin näistä varauksista se esittää kummallekin budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä. Aina ennen kuin komissio ehdottaa varauksen käyttämistä kiireelliseen apuun on kuitenkin selvitettävä mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen. Samanaikaisesti siirtoehdotuksensa kanssa komissio aloittaa kolmen osapuolen vuoropuhelumenettelyn mahdollisesti yksinkertaistetussa muodossa jotta budjettivallan käyttäjät voivat päästä yksimielisyyteen varausten käytöstä sekä tarvittavasta määrästä. Jos budjettivallan käyttäjät eivät pääse yhteisymmärrykseen komission ehdotuksesta eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto saa aikaan yhteistä kantaa ne pidättäytyvät päättämästä komission määrärahojen siirtoa koskevasta ehdotuksesta. III TALOUSARVIOMENETTELYN PARANTAMINEN 16. Toimielimet sitoutuvat ottamaan talousarvioon yhteisön oikeudellisten velvoitteiden sekä sisäisten ja ulkoisten poliittisten sitoumusten noudattamiseksi tarvittavat määrärahat talousarviota koskevaa kurinalaisuutta ja 13 kohdan neljättä kohtaa noudattaen. Euroopan parlamentti neuvosto ja komissio vahvistavat maatalouden päälinjausta koskevat periaatteet ja järjestelmät Edinburghin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Toimielimet sopivat että kaikki rahoitusnäkymien 2 ja 3 otsakkeeseen sisältyvät menot ovat muita kuin pakollisia menoja. Toimielimet sopivat talousarvioita koskevan toimielinten välisen yhteistyömenettelyn luomisesta. Tätä yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat liitteessä II joka on erottamaton osa tätä sopimusta. 17. Molemmat budjettivallan käyttäjät sopivat hyväksyvänsä varainhoitovuosille 1993-1999 sellaiset enimmäismäärät muiden kuin pakollisten menojen lisäämiselle jotka perustuvat rahoitusnäkymien ylärajojen puitteissa laadittuihin talousarvioihin. 18. Komissio esittää joka vuosi rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa alustavan esityksen talousarvioksi joka perustuu yhteisön tosiasiallisiin rahoitustarpeisiin. Esityksessä otetaan huomioon: - mahdollisuus määrärahojen käyttämiseen tavoitteena säilyttää kiinteä yhteys maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen välillä - mahdollisuudet aloittaa uusia politiikkoja tai jatkaa päättyviä monivuotisia toimia sen jälkeen kun on arvioitu ovatko edellytykset asianmukaiselle oikeudelliselle perustalle olemassa. 19. Varmistaakseen varainhoidon moitteettomuuden Euroopan parlamentti neuvosto ja komissio huolehtivat siitä että mahdollisuuksien mukaan talousarviomenettelyn yhteydessä ja talousarviota hyväksyttäessä eri otsakkeiden ylärajoihin sisältyy liikkumavaraa jotta talousarvioon voidaan varainhoitovuoden aikana tarvittaessa ottaa lisämäärärahoja rahoitusnäkymiä tätä ennen tarkistamatta sanotun kuitenkaan rajoittamatta 21 kohdan noudattamista. 20. Komissio täsmentää talousarvion toteuttamisesta antamissaan neljännesvuosikertomuksissa ne budjettikohdat joiden osalta vajaakäyttöä on ennakoitavissa. 21. Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat 17 kohdassa määriteltyjen muiden kuin pakollisten menojen lisäämistä koskevien enimmäismäärien puitteissa noudattamaan rakennerahastojen ja koheesiorahaston rahoitusnäkymissä tarkoitettua maksusitoumusmäärärahojen kohdentamista. Ne myös sitoutuvat ottamaan huomioon komission alustavissa esityksissään talousarvion toteutusmahdollisuuksista tekemän arvioinnin. 22. Toimielimet sopivat että ne käsittelevät elintarvikeapua koskevia menoja liitteessä III joka on tämän sopimuksen erottamaton osa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 23. Toimielimet välttävät mahdollisuuksien mukaan ottamasta talousarvioon vähäisiä toiminnasta aiheutuvia menoeriä. IV LOPPUMÄÄRÄYKSET 24. Tätä sopimusta sovelletaan koko rahoitusnäkymäkaudella 1993-1999. Jos yhteisö laajenee siten että siihen liittyy uusia jäsenvaltioita toimielimet mukauttavat komission ehdotuksesta rahoitusnäkymiä laajentuneen yhteisön uusien tarpeiden ja voimavarojen huomioon ottamiseksi. Jos tästä mukautuksesta ei päästä yhteisymmärrykseen Euroopan parlamentti voi katsoa ettei tämä sopimus enää sido sitä. Vuodeksi 1996 suunnitellun hallitusten välisen konferenssin yhteydessä toimielimet vahvistavat tämän sopimuksen määräykset tai muuttavat niitä. 25. Komissio esittää 1 päivään heinäkuuta 1988 mennessä: - kertomuksen tämän sopimuksen soveltamisesta ja muutoksista jotka sopimukseen olisi saatujen kokemusten perusteella tehtävä - ehdotuksia uusiksi keskipitkän ajan rahoitusnäkymiksi. Jos uuteen sopimukseen ei päästä ja jollei jokin osapuolista sitä nimenomaisesti perustamissopimuksen 203 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrätyllä määräenemmistöllä sano irti olemassa olevien rahoitusnäkymien viimeisen vuoden ylärajoja mukautetaan tämän sopimuksen 9 kohdan mukaisesti soveltamalla näihin määriin omien varojen ylärajaa noudattaen edellisen kauden aikana todettua keskimääräistä korotusta. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä lokakuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkolme. Euroopan parlamentin puolesta Euroopan yhteisöjen neuvoston puolesta Euroopan yhteisöjen komission puolesta LIITE I RAHOITUSNÄKYMÄT Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat >TAULUKON PAIKKA>