27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/1 
 I 
(Säädökset, jotka on julkaistava) 
Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomi ssion (UN/ECE) sääntö nro 17 – Ajoneuvojen 
yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka kosk evat istuimia, niiden kiinnityspisteitä ja 
mahdollisia pääntukia  
  
Versio 4 
 
Sisältää kaikki voimassa olevat tekstit seuraaviin asti: 
Muutossarja 07 – voimaantulopäivä: 6. elokuuta 1998 
Muutossarjan 07 täydennysosa 1 – voimaantulopäivä: 17. marraskuuta 1999 Muutossarjan 07 täydennysosa 2 – voimaantulopäivä: 13. tammikuuta 2000 Muutossarjan 06 korjaus 1, tallettajan ilmoitus C.N. 655.1999.TREATIES-1, päiv ätty 19. heinäkuuta 1999 
Muutossarjan 07 korjaus 1, tallettajan ilmoitus C.N. 425.2000.TREATIES-1, päiv ätty 27. kesäkuuta 2000 
Muutossarjan 07 täydennysosan 1 korjaus 1, talletta jan ilmoitus C.N.814.2001.TREATIES-1, päivätty 23. 
elokuuta 2001 
Säännön version 4 korjaus 1, talle ttajan ilmoitus C.N. 165.2004. TREATIES-1, päivätty 4. maaliskuuta 
2004 Säännön version 4 korjaus 2, talletta jan ilmoitus C.N. 1035.2004. TREATIES-1, päivätty 4 lokakuuta 2004 
 
L 373/2 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 1. SOVELTAMISALA 
 
 Tätä sääntöä sovelletaan istuinten lujuuteen, is tuimien kiinnityspisteisiin ja pääntukiin M1- 
tai N-luokan ajoneuvojen osalta sekä istuinten lu juuteen, istuimien kiinnityspisteisiin ja 
pääntukiin niiden M2- ja M3-luokan ajone uvojen osalta, jotka eivät kuulu säännön nro 80 
muutossarjan 01 piiriin.1 2 
 
 Sitä sovelletaan luokan M1-ajoneuvojen osa lta myös istuinten selkänojien takaosan 2 / sekä 
sellaisten laitteiden suunnitteluun,  joiden on tarkoitus suojata matkustajia matkatavaroiden 
siirtymisen aiheuttamalta vaaralta etutörmäyksessä. 
  Sitä ei sovelleta kokoontaitettaviin istuim iin taikka sivuttain tai taaksepäin oleviin 
istuimiin eikä mihinkään tällaisiin  istuimiin asennettuun pääntukeen. 
 2. MÄÄRITELMÄT   Tässä säännössä tarkoitetaan  
2.1. ’ajoneuvon hyväksynnällä
’ ajoneuvotyypin hyväksyntää istuimien ja niiden 
kiinnityspisteiden lujuuden, istuimien selk änojien takaosien suunni ttelun ja pääntukien 
ominaisuuksien osalta 
 2.2. ’ajoneuvotyypillä
’ moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa 
toisistaan olennaisilta osin, joita ovat: 
 2.2.1. istuimien rakenne, muoto, mitat, materi aalit ja massa, vaikka istuimet voivat erota 
toisistaan päällykseltään ja väriltään eroja, jotka eivät ylitä 5 %:a hyväksytyn istuintyypin 
massasta, ei ole katsottava merkityksellisiksi 
 
2.2.2. istuimen selkänojan sekä istuimien ja niid en osien säätö-, siirto- ja lukitusjärjestelmien 
tyyppi ja mitat 
 2.2.3 istuimien kiinnityspisteiden tyyppi ja mitat  
2.2.4. pääntukien mitat, kehys, materiaalit ja täyte,  vaikka pääntuet voivat erota toisistaan värin ja 
päällyksen osalta 
 2.2.5. pääntuen kiinnitysten tyyppi ja mitat ja sen ajoneuvon osan ominaisuudet, johon pääntuki 
kiinnitetään, erillisen pääntuen osalta 
 
2.3. ’istuimella
’ yhden aikuisen istuttavaa ajoneuvon rakent eeseen sisäänrakennettua tai irrallista 
rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle 
tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan. 
 2.4. ’yhdistelmäistuimella
’ vähintään kahden aikuisen istu ttavaksi tarkoitettua rakennetta 
verhoiluineen 
 
                         
1/ Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti 
(asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). 
2/ M1-luokan ajoneuvojen istuimen selkänojan takaosien katsotaan olevan tämän säännön 5.1.3. ja 5.1.4. 
kohdan säännösten mukaisia, jos ne ovat säännön nro 21 (ajoneuvojen hyväksyntää niiden sisustuksen osalta koskevat yhdenmukaiset vaatimukset) (E/ECE/324-E/ECE/TRANS /505/Rev.1/Add.20/Rev.2) säännösten mukaisia. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/3 
 2.5. ’kiinnityspisteellä ’ järjestelmää, jolla istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon 
rakenteeseen, mukaan luettuna asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa 
 2.6. ’säätöjärjestelmällä
’ laitetta, jonka avulla istuin ta i istuimen osat voidaan säätää 
matkustajalle sopivaan asentoon. Tällaise lla laitteella voidaan säätää erityisesti: 
 2.6.1. istuimen asentoa pituussuunnassa 
 
2.6.2. istuimen asentoa pystysuunnassa  2.6.3. istuinkulmaa.  
2.7. ’siirtojärjestelmällä
’ laitetta, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti 
siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien vä lisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon 
nousemisen helpottamiseksi 
 2.8. ’lukitusjärjestelmällä
’ laitetta, jonka avulla istuin ja  sen osat lukitaan istuimen 
käyttöasentoihin 
 
2.9. ’kokoontaitetta valla istuimella ’ lisäistuinta, joka on tarkoitettu tilapäiseen käyttöön ja joka 
on tavallisesti pois taitettuna 
 2.10. ’poikittaistasolla
’ ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa 
tasoa 
 2.11. ’pitkittäistasolla
’ ajoneuvon pituussuuntaiseen kesk itasoon nähden yhdensuuntaista tasoa 
 2.12. ’pääntuella
’ välinettä, jonka tarkoituksena on rajo ittaa täysikasvuisen matkustajan pään 
liikettä matkustajan kehoon  nähden taaksepäin mat kustajan kaulanikamien 
vammautumisvaaran vähentämiseksi onnettomuustilanteessa 
 2.12.1. ’kiinteällä pääntuella
’ pääntukea, joka muodostuu istuimen selkänojan yläosasta. Jäljempänä 
olevien 2.12.2 ja 2.12.3 kohdan määritelmie n mukaiset pääntuet, jotka kuitenkin voidaan 
irrottaa istuimesta tai ajoneuvon rakenteesta aino astaan työkalujen avulla tai poistamalla 
istuimen päällys kokonaan tai osittain , ovat tämän määritelmän mukaisia. 
 2.12.2. ’irrotettavalla pääntuella
’ pääntukea, joka koostuu istuimest a irrotettavasta osasta, joka on 
suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan  rakenteeseen ja nimenomaisesti pysymään 
siinä paikallaan 
 
2.12.3. ’erillisellä pääntuella ’ pääntukea, joka koostuu osasta, joka on erillinen istuimesta ja 
suunniteltu asetettavaksi istuimen selkänojan  rakenteeseen ja/tai nimenomaisesti pysymään 
siinä paikallaan 
 2.13. ’R-pisteellä
’ istuimen vertailupistettä sellaisena kuin se määritellään tämän säännön 
liitteessä 3 
 2.14. ’vertailulinjalla
’ tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä 1 olevassa kuvassa 1 esitetyssä 
nukessa olevaa linjaa 
 
2.15.  ’tilanjakojärjestelmällä ’ osia tai laitteita, jotka istuin ten selkänojien lisäksi suojaavat 
matkustajia siirtyviltä matkatavaroilta. Tila njakojärjestelmä voi esimerkiksi koostua 
istuinten ylösnostettujen ta i kokotontaitettujen selkänojie n yläpuolelle asennetusta 
L 373/4 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 joustavasta verkosta tai metalliverkosta. Tälla isilla osilla tai laitteilla varustettuihin 
ajoneuvoihin vakiovarusteina asennetut pääntuet  katsotaan osaksi tilanjakojärjestelmää. 
Pääntuella varustettua istuinta ei kuitenk aan katsota omaksi tilanjakojärjestelmäkseen.  
 
3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN  3.1. Ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edusta jien on haettava ajoneuvotyypin 
hyväksyntää. 
 3.2. Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiaki rjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: 
 3.2.1. ajoneuvotyypin yksityiskohtain en kuvaus sen istuinten, niiden kiinnityspisteiden sekä säätö-
, siirto- ja lukitusjärjestelmien osalta. 
 3.2.1.1. Tarvittaessa yksityiskohtainen kuvaus ja /tai piirustukset tilanjakojärjestelmästä. 
 3.2.2. piirustukset istuimista, niiden kiinnity spisteistä ajoneuvoon sekä niiden säätö-, siirto- ja 
lukitusjärjestelmästä sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina 
 
3.2.3. Kun kyseessä on istuin, jossa on irrotettava pääntuki:  3.2.3.1. pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa ma initaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai 
-materiaalien laatu 
 
3.2.3.2. yksityiskohtainen kuvaus p ääntuen sijainnista, sen tukien tyypistä ja kiinnityslaitteista, joilla 
pääntuki kiinnitetään istuimeen. 
 3.2.4. Kun kyseessä on erillinen pääntuki 
 
3.2.4.1. pääntuen yksityiskohtainen kuvaus, jossa ma initaan erityisesti käytetyn täytemateriaalin tai 
-materiaalien laatu 
 3.2.4.2. yksityiskohtainen kuvaus  pääntuen sijainnista ja kiinnityslaitteista, joilla pääntuki 
asennetaan ajoneuvon rakenteeseen. 
 
3.3. Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle te kniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava: 
 3.3.1. näytekappale hyväksyttävästä ajone uvotyypistä tai niistä ajoneuvon osista, joita 
tutkimuslaitos vaatii toimitettaviksi testejä varten 
 
3.3.2. ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajone uvo on varustettu, ja istuinten kiinnityspisteet. 
 3.3.3. Kun kyseessä on ajoneuvo, jonka istuimet on varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla, 
edellä 3.3.1. ja 3.3.2. kohdassa esitettyjen vaatimusten lisäksi 
 
3.3.3.1. irrotettavien pääntukien osalta: ylimääräi nen pääntuilla varustettu istuinsarja, jolla ajoneuvo 
on varustettu, sekä istuinten kiinnityspisteet 
 3.3.3.2. erillisten pääntukien osalta: ylimääräinen istuinsarja, jollaisella ajoneuvo on varustettu, sekä 
istuinten kiinnityspisteet, ylimääräinen sar ja vastaavia pääntukia sekä se osa ajoneuvon 
rakenteesta, johon pääntuki asennetaan, tai koko rakenne. 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/5 
 4. HYVÄKSYNTÄ 
 
4.1. Jos tämän säännön nojalla hyväksyttä väksi toimitettu ajoneuvo täyttää soveltuvat 
vaatimukset (istuimet, jotka on varustettu ta i voidaan varustaa pääntuilla), ajoneuvotyypille 
myönnetään hyväksyntä. 
 4.2. Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan  hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta 
ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi 
muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille , joka on varustettu toisentyyppisillä istuimilla tai 
pääntuilla taikka ajoneuvoon eri tavoin kiinnitety illä istuimilla (tämä koskee sekä istuimia, 
joissa on pääntuki, että istuimia, joissa ei ole pääntukea), eikä toiselle ajoneuvotyypille.
 
 
4.3. Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen  sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön 
perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. 
 
4.4. Jokaiseen tämän säännön perusteella  hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on 
kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakk eessa määriteltyyn helppopääsyiseen kohtaan 
kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat: 
 4.4.1. ympyrän sisällä E-kirjain ja sen jä lkeen hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero,
3 
 
4.4.2. Edellä 4.4.1. kohdassa tarkoitetun ympyr än oikealla puolella tämän säännön numero, R-
kirjain, viiva, ja hyväksyntänumero. 
 4.4.3. Jos ajoneuvo on varustettu yhdellä tai usea mmalla istuimella, johon on asennettu tai voidaan 
asentaa jäljempänä 5.1 ja 5.2 kohdan vaatimus ten mukaisesti hyväksytty pääntuki, tämän 
säännön numeroa seuraavat kirjaimet ’RA’. ´Tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mi kä(mitkä) ajoneuvon istuin(istuimet) on 
varustettu tai voidaan varustaa pääntuilla. Me rkinnällä on myös oso itettava, että kaikki 
ajoneuvon muut istuimet, joita ei ole varuste ttu tai joita ei voida varustaa pääntuilla, on 
hyväksytty, ja että ne täyttävät tämän säännön 5.1 kohdan vaatimukset.
 
 
4.5. Edellä 4.4.1. kohdassa määriteltyä symbo lia ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa 
ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhde n tai useamman sopimukseen sisältyvän muun 
säännön perusteella maassa, joka on myöntän yt hyväksynnän tämän säännön perusteella; 
tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sek ä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, 
joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän 
säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakke isiin 4.4.1. kohdassa määritellyn symbolin 
oikealle puolelle. 
 
                         
3/ Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, 
Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, 
Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 
(antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38–39 (antamatta), entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), 
Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45 ja Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47 ja Uusi-Seelanti 48. Se uraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä 
sitä mukaa kuin ne ratifioivat moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja 
hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille. 
L 373/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 4.6. Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä. 
 
4.7. Hyväksyntämerkki on sijoite ttava lähelle valmistajan kii nnittämää ajoneuvon tietokilpeä tai 
tietokilpeen. 
 4.8. Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimer kkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. 
 
5.  VAATIMUKSET 
 5.1. M1-luokan ajoneuvojen kaikkiin istu imiin sovellettavat yleiset vaatimukset
4/ 
 5.1.1. Kaikissa säätö- ja siirtojärjestelmissä on olta va kiinteänä osana lukitusjärjestelmä, jonka on 
toimittava automaattisesti. Käsinojien tai mu iden mukavuusvälineiden lukitusjärjestelmät 
eivät ole tarpeen paitsi, jos tällaiset välineet lisäävät ajoneuvon matkustajien 
loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa. 
 5.1.2. Edellä 2.7 kohdassa tarkoitetun laitteen l ukituksen aukaisulaite on sijoitettava istuimen 
ulkopuolelle oven läheisyyteen. Se n on oltava helposti myös he ti kyseisen istuimen takana 
olevan matkustajan ulottuvilla. 
 5.1.3. Jäljempänä olevassa 6.8.1.1 kohdassa määr itellyllä alueella 1 sijaitsevien istuimien 
takaosien on läpäistävä ener gian hajauttamistesti tämän säännön lisäyksen 6 vaatimusten 
mukaisesti. 
 
5.1.3.1. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa 
testeissä päätä edustavan kappaleen hidast avuus ei ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia 
pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle 
vaarallisia reunoja. 
 
5.1.3.2. Edellä 5.1.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta takimmaisiin istuimiin tai selkänojat 
vastakkain oleviin istuimiin. 
 5.1.4. Istuimien takaosien pinnassa ei saa olla vaar allisia epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka 
voivat lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa  tai vammojen vakavuutta Tämä vaatimus 
katsotaan täytetyksi, jos 6.1 kohdassa määrite llyin edellytyksin testattujen istuimien 
takaosien pinnan kaarevuussäde on vähintään: 
  2,5 mm alueella 1;  5,0 mm alueella 2; 
 3,2 mm alueella 3. 
  Nämä alueet on määritelty 6.8.1 kohdassa.  5.1.4.1. Tätä vaatimusta ei sovelleta:  
5.1.4.1.1. eri alueiden alle 3,2 millimetriä ym päröivästä pinnasta kohoaviin osiin, joissa on oltava 
pyöristetyt reunat, sillä edellytyksellä, että  kohouman korkeus on enintään puolet sen 
leveydestä; 
 5.1.4.1.2. takimmaisiin istuimiin ja se lkänojat vastakkain oleviin istuimiin; 
 
                         
4/ M2-luokan ajoneuvojen, jotka hyväksytään tämän säännön mukaisesti vaihtoehtona säännölle nro 80 
(kyseisen säännön 1.2. kohdan mukaisesti), on myös täytettävä tämän kohdan vaatimukset. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/7 
 5.1.4.1.3. kunkin istuinrivin alimman R-pisteen ka utta kulkevan vaakatason alapuolella sijaitseviin 
istuimien takaosiin. (Silloin, kun istuinrivit ova t erikorkuisia, taso on aloitettava takaa ja 
käännettävä ylös- tai alaspäin, jolloin se muodostaa pystysuoran portaan, joka kulkee 
välittömästi edessä olevan istuinrivin R-pisteen kautta.) 
 5.1.4.1.4. sellaisiin osiin kui n ‘taipuisa metallilankaverkko’. 
 
5.1.4.2. Jäljempänä 6.8.1.2 kohdassa määritellyllä alu eella 2 pintojen säteet saavat olla alle 5 mm, 
kuitenkin vähintään 2,5 mm, sillä edellytyk sellä, että ne läpäisevät tämän säännön 
lisäyksessä 6 määrätyn energian hajauttamistestin. Lisäksi nämä pinnat on pehmustettava siten, että voidaan estää pään suora kos ketus istuimen kehysrakenteen kanssa. 
 
5.1.4.3. Jos edellä mainituilla alueilla on osia, jotka on verhoiltu Shore A -kovuutta 50 
pehmeämmällä materiaalilla, ed ellä esitettyjä vaatimuksia , lukuun ottamatta liitteen 6 
vaatimusten mukaista energian hajauttami stestiä koskevia vaatim uksia, on sovellettava 
ainoastaan koviin osiin. 
 5.1.5. Jäljempänä 6.2 ja 6.3 kohdassa määrättyjen testien aikana tai niiden jälkeen istuimen 
kehyksessä tai istuimen kiinnityspisteissä, säätö- ja siirtojärjestelmissä tai niiden 
lukituslaitteissa ei saa näkyä merkkejä niiden pettämisestä. Pysyvät muodonmuutokset, mukaan luettuna repeämät, voidaan hyväksyä, edellyttäen, että ne eivät lisää loukkaantumisvaaraa törmäystilanteessa ja e ttä rakenne kesti vaaditut kuormitukset. 
 
5.1.6. Jäljempänä 6.3 kohdassa ja liitteessä 9 ol evassa 2.1 kohdassa määrättyjen testien aikana 
lukitusjärjestelmät eivät saa aueta. 
 5.1.7. Testien jälkeen matkustajien pääsyn mah dollistamiseen tai helpottamiseen tarkoitettujen 
siirtojärjestelmien on oltava käyttökunnossa; ne  on voitava avata vähintään kerran, ja niillä 
on voitava siirtää sitä istuinta tai istuim en osaa, jota varten ne on tarkoitettu. 
  Minkään muiden siirtojärjestelmien, säätöjärj estelmien ja niiden lukitusjärjestelmien ei 
vaadita olevan käyttökunnossa. 
  Pääntuilla varustettujen istuimien osalta is tuimen selkänojan ja sen lukituslaitteiden 
lujuuden katsotaan täyttävän 6.2 kohdassa määrätyt vaatimukset, kun 6.4.3.6 kohdan 
mukaisen testauksen jälkeen istuimessa tai is tuimen selkänojassa ei ole vaurioita: muutoin 
on osoitettava, että istuin kykenee täy ttämään 6.2 kohdassa määrätyt vaatimukset. 
  Sellaisten istuimien (istuinryhmien) o salta, joissa on enemmän istumapaikkoja kuin 
pääntukia, on suoritettava 6.2 kohdassa esitetty testi. 
 5.2.  N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen istuimiin sekä säännön nro 80 soveltamisalaan 
kuulumattomien M2- ja M3-luokan ajoneuvojen istuimiin sovellettavat yleiset vaatimukset  
 5.2.1.  Istuimet ja yhdistelmäistuim et on kiinnitettävä lujasti ajoneuvoon. 
 
5.2.2.  Liukuvat istuimet ja yhdistelmäistuim et on voitava lukita automaattisesti kaikkiin 
tarkoitettuihin asentoihin. 
 5.2.3.  Säädettävät istuimen selkänojat on voitava  lukita automaattisesti kaikkiin tarkoitettuihin 
asentoihin. 
 
L 373/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 5.2.4.  Kaikkien istuimien, jotka voidaan kääntää eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava 
selkänoja, on lukkiuduttava automa attisesti tavanomaiseen asentoon. 
 5.3.  Pääntukien asennus
 
 5.3.1.  Kaikkien M1-luokan ajoneuvojen kaikkiin  uloimpiin etuistuimiin on asennettava pääntuki. 
Myös istuimet, joihin on asennettu pääntuet ja  jotka on tarkoitettu asennettavaksi muihin 
istumapaikkoihin ja muihin ajoneuvolu okkiin, voidaan hyväksyä tämän säännön 
mukaisesti. 
 5.3.2.  Kaikkiin ulommaisiin etuistuim iin kaikissa M2-luokan ajoneuvoissa, joiden 
enimmäismassa on alle 3 500 kg, sekä ka ikissa N1-luokan ajoneuvoissa on asennettava 
pääntuki; tällaisiin ajoneuvoihin asennettuj en pääntukien on täytettävä säännön nro 25 
vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03. 
 5.4. Erityisvaatimukset istuimille, joihin  on asennettu tai voidaan asentaa pääntuet
 
 5.4.1. Pääntuki ei saa aiheuttaa ylimääräistä va araa ajoneuvon matkustajille. Siinä ei erityisesti saa 
missään käyttöasennossa olla vaarallisia epät asaisuuksia tai teräviä reunoja, jotka voivat 
lisätä matkustajien loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. 
 5.4.2. Pääntukien etu- ja takapintojen sella isten osien, jotka sijaitsevat 6.8.1.1.3 kohdassa 
määritellyllä alueella 1, on läpä istävä energianvaimentamistesti. 
 
5.4.2.1. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos liitteessä 6 määritellyllä menettelyllä suoritetuissa 
testeissä päätä edustavan kappaleen osan hid astavuus ei ylitä 80 g:tä kolmea millisekuntia 
pidempää aikaa. Lisäksi testin aikana ei saa työntyä esiin eikä sen jälkeen saa jäädä jäljelle 
vaarallisia reunoja. 
 
5.4.3. Pääntukien etu- ja takapintojen sellaiset  osat, jotka sijaitsevat jäljempänä 6.8.1.2.2 kohdassa 
määritellyllä alueella 2, on pehmustettava s iten, että voidaan estää pään suora kosketus 
istuimien rakenteen osien kanssa, ja niiden on täytettävä alueella 2 sijaitseviin istuimien 
takaosiin sovellettavat, edellä 5.1.4 kohdassa esitetyt vaatimukset. 
 
5.4.4. Edellä 5.4.2. ja 5.4.3. kohdan vaatimuksia  ei sovelleta sellaisten pääntukien takapintojen 
osiin, jotka on suunniteltu asennettavaksi is tuimiin, joiden takana ei ole istuinta. 
 5.4.5. Pääntuki on kiinnitettävä istuimeen ta i ajoneuvon rakenteeseen siten, ettei pääntuen 
täytteestä tai sen kiinnityksestä istuimen selkä nojaan työnny testin aikana, päätä edustavan 
kappaleen aiheuttaman paineen tuloksen a, esiin kovia tai vaarallisia osia. 
 5.4.6. Kun kyseessä on istuin, johon on asennettu  pääntuki, 5.1.3 kohdan vaatimukset voidaan 
tutkimuslaitoksen annettua suostumuksensa katsoa  täytetyiksi, jos istuin pääntukineen on 
5.4.2 kohdan määräysten mukainen. 
 
5.5. Pääntukien korkeus
 
 5.5.1. Pääntukien korkeus on mitattava jäljempänä 6.5 kohdassa esitetyllä tavalla. 
 5.5.2. Jos pääntuen korkeutta ei voida säät ää, sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm 
etuistuimien osalta ja vähintään 750 mm muiden istuimien osalta. 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/9 
 5.5.3. Jos pääntuen kor keutta voidaan säätää: 
 
5.5.3.1. sen korkeuden on oltava vähintään 800 mm etuistuimien osalta ja vähintään 750 mm muiden 
istuimien osalta; tämä arvo on mitattava asennossa, joka on korkeimman ja alimman 
mahdollisen säädettävän asennon välillä; 
 5.5.3.2. korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 750 mm; 
 
5.5.3.3. muiden kuin etuistuimien osalta pääntuet voi vat olla sellaisia, että ne  voidaan siirtää alle 750 
mm korkuiseen asentoon, sillä edellytyksellä, että  matkustaja voi selvästi tunnistaa, että 
tällainen asento ei sisälly pääntuen käyttöön; 
 
5.5.3.4. etuistuimien osalta pääntuet voivat olla se llaisia, että ne voidaan au tomaattisesti siirtää alle 
750 mm korkuiseen asentoon silloin, kun istuin ei ol e käytössä, edellyttäen, että ne palaavat 
käyttöasentoon automaattisesti, kun istuin on käytössä. 
 5.5.4. Edellä 5.5.2 ja 5.5.3.1 mainitut mitat voiva t etuistuinten osalta olla vähemmän kuin 800 mm 
ja muiden istuinten osalta vähemmän kuin 7 50 mm, jotta päätuen ja katon sisäpinnan, 
ikkunoiden tai ajoneuvon rakenteen muun osan vä liin jää riittävästi tilaa; tämä väliin jäävä 
tila voi olla kuitenkin enintään 25 mm. Sellaiste n istuimien osalta, joihin on asennettu siirto- 
ja/tai säätöjärjestelmät, tätä on sovellettava kai kkiin istuimen asentoihin. Lisäksi 5.5.3.2. 
kohdasta poiketen korkeus ei missään käyttöasennossa saa olla alle 700 mm.
 
 
5.5.5. Poiketen edellä 5.5.2.  ja 5.5.3.1. kohdassa mainituista  korkeusvaatimuksista sellaisen 
pääntuen, joka on suunniteltu käytettävä ksi keskimmäisissä takaistuimissa tai 
-istumapaikoissa, on oltava korkeudeltaan vähintään 700 mm. 
 5.6. Sellaisen istuimen osalta, johon voidaan asen taa pääntuki, on varmistettava edellä 5.1.3 ja 
5.4.2 kohdan määräysten täyttyminen. 
 5.6.1. Jos pääntuen korkeutta voidaan säätää, on sen osan, johon pää nojaa, oltava vähintään 100 
mm korkea jäljempänä 6.5 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna. 
 5.7. Jos pääntuen korkeutta ei voida säätää, ei istuimen selkänoj an ja pääntuen välissä saa olla 
60 mm suurempaa rakoa. Jos pääntuen korkeu tta voidaan säätää, ei sen ja istuimen 
selkänojan yläreunan välissä saa olla 25 mm suurempaa rakoa pääntuen ollessa alimmassa asennossaan. Jos on kyse istuimista tai yhdistel mäistuimista, joiden korkeutta voidaan 
säätää ja joissa on erilliset pääntuet, tämä v aatimus on todennettava ka ikkien istuimien tai 
yhdistelmäistuimen asentojen osalta.
 
 5.8. Istuimen selkänojan kiinteänä osana olevien pääntukien osalta huomioon otettava alue on:   vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm päässä olevan tason 
yläpuolella: 
 
 kahden sellaisen pystysuoran  pitkittäistason välissä, jotka kulkevat 85 mm:n päässä 
vertailulinjasta sen kummallakin puolen. Tällä  alueella sallitaan yksi tai useampi aukko, 
jonka etäisyys ’a’ on aukon muodosta rii ppumatta yli 60 mm jäljempänä 6.7 kohdassa 
esitetyllä tavalla mitattuna sillä edellytyk sellä, että jäljempänä olevan 5.11 kohdan 
vaatimukset täyttyvät, vielä 6.4.3.3.2 kohda n mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin. 
 
5.9. Jos pääntuen korkeutta void aan säätää, sallitaan pääntukena toimivan laitteen osalta yksi tai 
useampi aukko, jonka etäisyys’a’ on aukon muodosta riippumatta yli 60 mm jäljempänä 6.7 
L 373/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 kohdassa esitetyllä tavalla mitattuna sillä edelly tyksellä, että jäljempänä olevan 5.11 kohdan 
vaatimukset täyttyvät vielä 6.4.3.3.2 kohdan mukaisen ylimääräisen testin jälkeenkin. 
 5.10. Pääntuen leveyden on o ltava sellainen, että se tukee riittävästi tavanomaisessa asennossa 
istuvan henkilön päätä. Jäljempänä 6. 6 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti 
määritettynä pääntuen on katettava alue, joka ulottuu vähintään 85 mm sen istuimen 
pystysuoran keskitason kummallekin puolelle, johon pääntuki on tarkoitettu. 
 
5.11. Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava sellaisia, että pääntuki sallii pään 
enimmäissiirtymäksi X taaksepäin alle 102 mm jäljempänä 6.4.3 kohdassa säädetyn 
staattisen menettelyn mukaisesti mitattuna. 
 
5.12. Pääntuen ja sen kiinnityspisteen on oltava  niin lujia, että ne kestävät vaurioitumatta 
jäljempänä 6.4.3.6 kohdassa määritellyn kuorm ituksen. Jos on kyse istuimen selkänojaan 
kiinteänä osana kuuluvista pääntuista, tämän kohdan vaatimuks ia on sovellettava 
vertailulinjaan nähden kohtisuorassa olevan, R-pisteestä 540 mm:n päässä olevan tason yläpuolella sijaitsevaan istuimen selkänojan rakenteen osaan. 
 
5.13. Jos pääntukea voidaan säätää, sitä ei  saa voida nostaa enimmäiskäyttökorkeuden 
yläpuolelle muutoin kuin sellaisella käyttäjän tarkoituksellisella toiminnalla, joka eroaa 
kaikista pääntuen säätämisen tarvittavista toimista. 
 5.14. Istuimen selkänojan ja sen lukituslaitteid en lujuuden katsotaan täyttävän jäljempänä 6.2 
kohdassa säädetyt vaatimukset, kun jäljempänä 6.4.3.6 kohdan mukaisen testauksen 
jälkeen istuimessa tai istuimen selkänojassa ei ol e vaurioita. Muutoin on osoitettava, että 
istuin kykenee täyttämään 6.2 kohdassa säädetyt testausvaatimukset. 
 5.15.  Erityisvaatimukset, jotka koskevat mat kustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta
 
 
5.15.1.  Selkänojat     Selkänojien ja/tai pääntukien, jotka s ijaintinsa vuoksi muodostava t tavaratilan eturajan, 
kun kaikki istuimet ovat paikoillaan ja valmistajan osoittamassa tavanomaisessa 
käyttöasennossa, on oltava riittävän kestäviä  matkustajien suojaamiseksi siirtyviltä 
matkatavaroilta etutörmäyksessä. Tämän vaatim uksen katsotaan täyttyvän, jos istuinten 
selkänojat pysyvät asennossaan ja lukitusmekan ismit paikoillaan liitteessä 9 kuvatun testin 
aikana ja sen jälkeen. Selkänojien ja niiden  kiinnitysten muodonmuutokset testin aikana 
sallitaan kuitenkin sillä edellytyksellä, että t estattujen selkänojien ja/tai pääntukien osien, 
joiden kovuus on suurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen pystysuoran 
poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta:
 
 
a) kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat 
pääntuen osat;  
 b) kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat 
selkänojan osat;
 
 
lukuun ottamatta testilohkare iden kimpoamisvaiheita. 
 Kiinteiden pääntukien osalta pääntuen ja selkänojan välisen rajan määrittää taso, joka on 
kohtisuorassa 540 mm päässä R-pisteestä kulkevaan viitelinjaan nähden 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/11 
 Kaikki mittaukset on tehtävä istuinta tai istumapaikkaa vastaavasta pituussuuntaisesta 
keskitasosta jokaisen istuma paikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan. 
  Testilohkareiden on pysyttävä kyseisten selkänojien takana liitteessä 9 kuvatun testin 
aikana. 
 5.15.2.  Tilanjakojärjestelmät 
 
  Ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä  liitteessä 9 kuvattu testi voidaan tehdä siten, että 
tilanjakojärjestelmät ovat paikallaan, jos nämä järjestelmät on asennettu kyseiseen ajoneuvotyyppiin vakiovarusteina. 
 
  Tilanjakojärjestelmät, kuten tavanomaisessa käyttöasennossa olevien selkänojien 
yläpuolelle sijoitettu taipuisa metallilankave rkko, on testattava liitteessä 9 olevan 2.2 
kohdan mukaisesti. 
   Tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jo s tilanjakojärjestelmä pysyy testin aikana 
asennossaan. Tilanjakojärjestelmän muodonmuutokset testin aikana sallitaan kuitenkin 
sillä edellytyksellä, että tilanjakajan (testattu jen selkänojien ja/tai pääntukien osat mukaan 
luettuna), jonka kovuus on s uurempi kuin 50 Shore A, etuäärilinja ei siirry sellaisen 
pystysuoran poikittaistason eteen, joka kulkee seuraavien pisteiden kautta: 
 
a) kyseisen istuimen R-pisteestä 150 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat 
pääntuen osat;
 
 
b) kyseisen istuimen R-pisteestä 100 mm eteenpäin oleva piste, kun kyseessä ovat 
selkänojan osat ja muut tilanjakojärjestelmän osat kuin pääntuki;  
 
 Kiinteiden pääntukien osalta  pääntuen ja selkänojan välinen raja on sama kuin 5.15.1 
kohdassa määritelty raja. 
  Kaikki mittaukset on tehtävä istuinta ta i istumapaikkaa vastaavasta pituussuuntaisesta 
keskitasosta jokaisen istuma paikan osalta, joka muodostaa tavaratilan eturajan. 
 
 Testin jälkeen ei saa olla havaittavissa terä viä tai epätasaisia reunoja, jotka voivat lisätä 
matkustajien loukkaantumisvaar aa tai vammojen vakavuutta. 
 
5.15.3. Edellä 5.13.1 ja 5.13.2 esitettyjä vaatimuksia ei sovelle ta matkatavaroiden 
kiinnitysjärjestelmiin, jotka aktivoituvat auto maattisesti törmäystilan teessa. Valmistajan on 
osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tava lla, että tällaisten järjestelmien tarjoama 
suoja vastaa 5.15.1 ja 5.15.2 kohdassa kuvattua. 
 6. TESTIT  6.1. Kaikkiin testeihin sovellettavat yleiset vaatimukset
 
 
6.1.1. Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava asentoon, jossa kallistus taaksepäin 
on mahdollisimman lähellä 25°:ta liitteessä 3 kuvatun nuken vartalon pystysuoraan vertailulinjaan nähden, ellei valm istaja erityisesti määrää toisin. 
 
6.1.2. Kun istuin, sen lukitusmekanismi ja se n asennus ovat samanlaisia tai symmetrisiä toiseen 
ajoneuvon istuimeen nähden, tutk imuslaitos voi testata ainoastaan yhden tällaisen istuimen. 
 
L 373/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 6.1.3. Jos istuimen pääntukea void aan säätää, testit on suoritettava s iten, että pääntuet on sijoitettu 
epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän sallimaan  asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). 
 6.2. Istuimen selkänojan ja sen säätöjärjestelmän lujuustesti
 
 6.2.1. Istuimen selkänojan kehyksen yl äosaan kohdistetaan tämän säännön liitteessä 3 kuvatun 
nuken selkää jäljittelevällä osalla pituussuunn assa ja taaksepäin voima, joka aiheuttaa 53 
daNm momentin R-pisteeseen. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähintään kahden 
istumapaikan tukikehys (mukaan luettuna pään tukien tukikehys) on kokonaan tai osittain 
sama, testi on suoritettava samanaikaises ti kaikille kyseisille istumapaikoille. 
 6.3. Istuimen kiinnityspisteen ja sen säätö-, lukitus- ja siirtojärjestelmien lujuustesti
 
 
6.3.1. Koko ajoneuvon kuoreen kohdistetaan 30 millisekunnin ajan eteenpäin suuntautuva 
vähintään 20 g:n suuruinen pitkittäinen ja vaakasuora hidastuvuus liitteessä 7 olevan 1 kohdan vaatimusten mukaisesti. Valmistajan py ynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti käyttää 
liitteessä 9 kuvattua testipulssia. 
 
6.3.2. Kohdistetaan taaksepäin suuntautuva pitkittäinen hidastuvuus 6.3.1 kohdan vaatimusten 
mukaisesti. 
 6.3.3. Edellä 6.3.1 ja 6.3.2 kohdan vaatimukset  on todennettava kaikissa istuimen asennoissa. Jos 
on kyse istuimista, joihin on asennettu säädettävä pääntuki, testi on suoritettava siten, että 
pääntuet on sijoitettu epäsuotuisimpaan s äätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä 
korkeimpaan asentoon). Testin aikana istuin on o ltava sijoitettu siten, ettei mikään ulkoinen 
tekijä estä lukitusjärjestelmien aukeamista.
 
  Nämä edellytykset on katsottava täytetyiksi, jos istuin testataan, kun se on säädetty 
seuraaviin asentoihin: 
  pituussuunnan säätö asetetaan yhtä askelta ta i 10 mm taemmaksi valmistajan ilmoittamasta 
etummaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai kä yttöasennosta (sellais ten istuimien osalta, 
joissa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoitetaan korkeimpaan asentoonsa); 
 
 pituussuunnan säätö asetetaan yhtä askelta ta i 10 mm edemmäksi valmistajan ilmoittamasta 
takimmaisesta tavanomaisesta ajoasennosta tai kä yttöasennosta (sellaiste n istuimien osalta, 
joissa on erillinen pystysuunnan säätö, tyyny sijoite taan alimpaan asentoonsa) ja, aiheellisin 
osin 6.3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti. 
 
6.3.4. Jos lukitusjärjestelmien rakenne on sel lainen, että muissa kuin edellä 6.3.3 kohdassa 
määritellyissä istuimen asennoissa kuormituksen ja kautuminen lukituslaitteisiin ja istuimen 
kiinnityspisteisiin olisi epäsuotuisamp i kuin kummassakaan 6.3.3 kohdassa määritellyssä 
asennossa, testit on suoritettava kyseisessä epäsuotuisammassa istuimen asennossa. 
 6.3.5. Edellä 6.3.1 kohdan testausedellytykset on  katsottava täytetyiks i, jos ne valmistajan 
pyynnöstä korvataan törmäystestillä, joka suoritetaan koko ajoneuvolla sen ollessa 
käyttökunnossa, kiinteää estettä vasten, siten kuin tämän säännön liitteessä 7 olevassa 2 
kohdassa säädetään. Tässä tapauksessa istuin on säädettävä siten, että kuormituksen 
jakautuminen kiinnitysjärjestelmässä on epäsuotuisin, kuten edellä 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 kohdassa määrätään. 
 
6.4. Pääntuen toiminnan testaus
 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/13 
 6.4.1. Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijo itettava epäsuotuisimpaan säätöjärjestelmän 
sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). 
 6.4.2. Jos on kyse yhdistelmäistuimesta, jonka vähi ntään kahden istumapaikan tukikehys (mukaan 
luettuna pääntukien tukikehys) on kokonaan  tai osittain sama, testi on suoritettava 
samanaikaisesti kaikille kyseisille istumapaikoille. 
 
6.4.3. Testi
 
 6.4.3.1. Kaikki linjat, mukaan luettuna vertailuli njan projektiot, on piirrettävä kyseisen istuimen tai 
istumapaikan pystysuoraan keskitasoon (ks. tämän säännön liite 5). 
 
6.4.3.2. Poikkeutettu vertailulinja määritet ään kohdistamalla tämän säännön liitteessä 3 tarkoitetun 
nuken selkää jäljittelevään osaan alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm momentin taaksepäin R-pisteeseen. 
 6.4.3.3. Halkaisijaltaan 165 mm olevan pallomais en päätä edustavan kappaleen avulla kohdistetaan 
alkuvoima, joka aiheuttaa 37,3 daNm momentin R-pisteeseen, kohtisuorassa poikkeutettuun 
vertailulinjaan 65 mm pääntuen yläreunan alapuolella, samalla kun poikkeutettu 
vertailulinja pidetään poikkeutetussa s ijainnissaan 6.4.3.2 kohdan mukaisesti. 
 6.4.3.3.1. Jos 6.4.3.3 kohdassa määrättyä voimaa ei  aukkojen vuoksi voida kohdistaa 65 mm pääntuen 
yläreunan alapuolelle, etäisyyttä voidaan ly hentää siten, että voiman akseli kulkee aukkoa 
lähinnä olevan kehyksen osan keskilinjan kautta. 
 6.4.3.3.2. Edellä 5.8 ja 5.9 kohdassa kuvatuissa ta pauksissa testi on toistettava kohdistamalla päätä 
edustavaa, halkaisijaltaan 165 mm olevaa pallomaista kappaletta  käyttäen kuhunkin 
aukkoon voima, joka: 
 
 kulkee aukon pienimmän osan painopisteen läpi, vertailulinjan kanssa yhdensuuntaisia 
poikittaislinjoja pitkin, ja 
  aiheuttaa 37,3 daNm momentin R-pisteeseen.  
6.4.3.4. Määritetään pallomaisen päätä edustava n kappaleen tangentti Y, joka on yhdensuuntainen 
poikkeutetun vertailulinjan kanssa. 
 6.4.3.5. Mitataan edellä 5.11 kohdassa säädetty et äisyys X, joka on tangentin Y ja poikkeutetun 
vertailulinjan välissä. 
 
6.4.3.6. Pääntuen tehokkuuden tarkistamiseksi 6. 4.3.3 ja 6.4.3.3.2 kohdassa määritelty alkuvoima 
nostetaan arvoon 89 daN, ellei istuin tai istuimen selkänoja vaurioidu aiemmin. 
 6.5. Pääntuen korkeuden määrittäminen
 
 
6.5.1. Kaikki linjat, vertailulinjan projektio muk aan luettuna, on piirrettävä kyseisen istuimen tai 
istumapaikan pystysuoraan keskitasoon, jonka leikkaus istuimen kanssa määrittää pääntuen 
ja istuimen selkänojan ääriviivat (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 1). 
 6.5.2. Tämän säännön liitteessä 3 kuvattu nukke on sijoitettava tavanomaiseen asentoon 
istuimelle. 
 
L 373/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 6.5.3. Tämän säännön liitteessä 3 kuvatun nuken vert ailuviivan projektio piirretään sitten 
kyseisessä istuimessa edellä 6.4. 3.1 kohdassa määriteltyyn tasoon. 
  Tangentti S pääntuen yläreunaan piirret ään kohtisuoraan vertailulinjaan nähden. 
 6.5.4. Etäisyys ’h’ R-pisteestä tangenttiin S on se korkeus, joka on otettava huomioon liitteessä 
edellä 5.5 kohdan vaatimuksia sovellettaessa. 
 
6.6. Pääntuen leveyden määrittäminen
 
 (ks. tämän säännön liitteen 4 kuva 2)  6.6.1. Taso S1, joka on kohtisuorassa vertailu linjaan nähden ja 65 mm edellä 6.5.3 kohdassa 
määritellyn tangentin S alapuolella, määrittää äär iviivan C rajaaman leikkauksen pääntuesta. 
 6.6.2. Pääntuen leveys, joka on otettava huomioon sovellettaessa edellä 5.10 kohdan vaatimuksia, 
on pystysuorien pitkittäistasojen P ja P' välinen etäisyys ’L’ mitattuna tasolla S1. 
 6.6.3. Pääntuen leveys on tarvittaessa määr itettävä myös tasolla, joka on kohtisuorassa 
vertailulinjaan nähden ja 635 mm istuimen  R-pisteen yläpuolella, etäisyyden ollessa 
mitattuna vertailulinjaa pitkin. 
 6.7. Pääntuen aukkojen etäisyyden ’a’ määrittäminen
 
 (ks. tämän säännön liite 8) 
 
6.7.1. Etäisyys ’a’ on määritettävä halkaisijaltaan  165 mm olevalla pallolla jokaiselle aukolle ja 
pääntuen etupintaan nähden. 
 6.7.2. Pallo on asetettava kii nni aukon reunoihin sellaisessa aukkoalueen pisteessä, jossa pallo 
eniten tunkeutuu aukkoon, ottaen huomioon, että mitään kuormitusta ei kohdisteta. 
 6.7.3. Pallon ja aukon reunojen ka hden kosketuspisteen välinen etäisyys on etäisyys ’a’, joka on 
otettava huomioon edellä 5. 8 ja 5.9 kohdan säännösten mukaisessa arvioinnissa. 
 6.8. Testit energian hajauttamisen tarkis tamiseksi istuimen selkänojassa ja pääntuessa
 
 
6.8.1. Tarkistettavat pinnat ovat ne istuimien takaosien pinnat, jotka sijaitsevat jäljempänä 
määritellyillä alueilla ja joita voidaan kosk ea halkaisijaltaan 165 mm olevalla pallolla, kun 
istuin on asennettuna ajoneuvoon. 
 
6.8.1.1. Alue 1 
 6.8.1.1.1. Jos kyse on erillisistä istuimista, joi ssa ei ole pääntukia, tämän alueen on sisällettävä 
istuimen selkänojan takaosa niiden pystys uuntaisten pitkittäistasojen välissä, jotka 
sijaitsevat 100 mm istuimen keskilinjan keskitason kummallakin puolella sekä 
vertailulinjaan nähden kohtisuorassa 100 mm istu imen selkänojan yläreunan alapuolella 
olevan tason yläpuolella. 
 6.8.1.1.2. Jos kyse on yhdistelmäistuimista, joissa ei ole pääntukia, tämän alueen on katettava ala 
niiden pystysuuntaisten pitkittäistasoje n välissä, jotka sijaitsevat 100 mm kunkin 
valmistajan määrittelemän uloimman istu mapaikan pituussuuntaisen keskitason 
kummallakin puolella, sekä vertailulinjaan  nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen 
selkänojan yläreunan alapuolella  olevan tason yläpuolella. 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/15 
 6.8.1.1.3. Jos kyse on istuimista tai yhdistelmä istuimista, joissa on pääntuet, tämän alueen on 
katettava ala niiden pystysuuntaisten pitk ittäistasojen välissä, jotka sijaitsevat 70 mm 
kyseisen istuimen tai istumapaikan pituuss uuntaisen keskitason kummallakin puolella, sekä 
vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 635 mm R-pisteestä sijaitsevan tason yläpuolella. 
Jos pääntukea voidaan säätää, se on testiä  varten sijoitettava epäsuotuisimpaan 
säätöjärjestelmän sallimaan asentoon (yleensä korkeimpaan asentoon). 
 
6.8.1.2. Alue 2 
 6.8.1.2.1. Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistuim ista, joissa ei ole pääntukia, ja istuimista tai 
yhdistelmäistuimista, joissa on irrotettavat tai erilliset pääntuet, alueen 2 on katettava ala 
vertailulinjaan nähden kohtisuorassa ja 100 mm istuimen selkänojan yläreunasta olevan 
tason yläpuolella, lukuun o ttamatta alueen 1 osia. 
 6.8.1.2.2. Jos kyse on istuimista tai yhdistelmäistu imista, joissa on kiinteät pääntuet, alueen 2 on 
katettava ala vertailulinjaan nähden koh tisuorassa ja 440 mm kyseisen istuimen tai 
istumapaikan R-pisteestä olevan tason ylä puolella, lukuun ottamatta alueen 1 osia. 
 
6.8.1.3. Alue 3 
 6.8.1.3.1. Alue 3 määritellään siksi istuimen tai yhdistelmäistuimien selkänojan osaksi, joka sijaitsee 
edellä 5.1.4.1.3 kohdassa määriteltyjen vaakat asojen yläpuolella, lukuu n ottamatta alueilla 
1 ja 2 sijaitsevia osia. 
 
6.9. Vastaavat testausmenetelmät
 
  Jos käytetään muuta testausmenetelmää kuin edellä 6.2, 6.3 ja 6.4 kohdassa ja liitteessä 6 
määriteltyjä, sen vastaavuus on osoitettava. 
 
7. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS  
Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausm enettelyjen on vastattava sopimuksen 
lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Re v.2) vahvistettuja menettelyjä, ja 
seuraavien vaatimusten on täytyttävä: 
 
7.1. Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä t ajoneuvot on valmistetta va siten, että ne 
vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5 kohdan vaatimukset, Kun kyseessä olevat edellä 2.12.2 ja 2.12.3  kohdassa määritellyt pääntuet, ajoneuvo voi 
kuitenkin olla hyväksytyn ajoneuvotyypin muka inen, vaikka se olisi tuotu markkinoille 
varustettuna istuimin, joihin ei ole asennettu pääntukia. 
 7.2. Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen  viranomainen voi määräämänään ajankohtana 
tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikkö ön sovellettavat tarkast usmenetelmät ovat 
vaatimusten mukaiset. Viranomainen voi myös tehdä satunnaistarkastuksia 
sarjavalmisteisiin ajoneuvoihin edellä 5 kohdassa esitettyjen vaatimusten osalta. 
 
8. TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET  8.1. Tämän säännön mukaisesti myönnetty ajoneuvo n tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 
edellä 7.1 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei täytetä tai jos ajoneuvot eivät läpäise 
edellä 7 kohdassa säädettyjä tarkastuksia. 
 
L 373/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 8.2. Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen  sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä 
hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä vä littömästi muille tätä sääntöä soveltaville 
sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitety n mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. 
 9. AJONEUVOTYYPIN MUUTTAMINEN JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN 
ISTUINTEN, NIIDEN KIINNITYSPISTEIDEN JA/TAI NIIDEN PÄÄNTUKIEN OSALTA 
 
9.1. Ajoneuvotyypin hyväksynee lle hallinnolliselle yksikölle  on ilmoitettava kaikista 
ajoneuvotyyppiin sen istuinten, niiden kiinnity spisteiden ja/tai niiden pääntukien osalta 
tehdyistä muutoksista. Hallinnolli nen yksikkö voi tämän jälkeen: 
 
9.1.1. katsoa, ettei tehdyillä m uutoksilla todennäköisesti ole havaitta vaa kielteistä vaikutusta ja 
että ajoneuvo joka tapauksessa ede lleen täyttää vaatimukset, tai 
 9.1.2. katsoa, että muutokset ov at niin vähäpätöisiä edellä 6. 2, 6.3 ja 6.4 kohdassa määritettyjen 
tulosten kannalta, että ne voidaan tode ntaa hyväksyntätestituloksiin pohjautuvilla 
laskelmilla; tai 
 
9.1.3. vaatia uuden selosteen testien suorittami sesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. 
 9.2. Hyväksynnän vahvistus tai sen epäämine n, jossa kuvataan muutokset, annetaan tiedoksi 
edellä olevan 4.3 kohdan mukaisella menette lyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen 
sopimuspuolille. 
 9.3. Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava 
laajentamiselle sarjanumero ja ilmoite ttava siitä muille vuode n 1958 sopimuksen 
sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä s ääntöä, tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin 
mukaisella lomakkeella. 
 10. TUOTANNON LOPULLINEN LAKKAUTTAMINEN  10.1. Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tä män säännön perusteella hyväksytyn laitteen 
valmistamisen, hyväksynnä n haltijan on ilmoitettava t ästä hyväksynnän myöntäneelle 
viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä 
sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen  sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 
esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. 
 11. KÄYTTÖOHJEET 
 
11.1. Jos istuimiin on asennettu säädettävät p ääntuet, valmistajien on toimitettava ohjeet 
pääntukien käytöstä, säätämisestä, lukitsemisest a ja soveltuvin osin niiden poistamisesta. 
 12. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN 
SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET 
 
 Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen s opimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden 
kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätes tien suorittamisesta vastaavien teknisten 
tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yks iköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät 
hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet  todistukseksi muissa maissa myönnetystä 
hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentami sesta, epäämisestä ta i peruuttamisesta. 
 13.  SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/17 
  
13.1.  Muutossarjan 06 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet 
eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06, perustuvaa ECE-hyväksyntää. 
 13.2.  Lokakuun 1. päivästä 1999  alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää 
ECE-hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän s äännön, sellaisena kuin se on muutettuna 
muutossarjalla 06, vaatimukset täyttyvät. 
 13.3.  Lokakuun 1. päivästä 2001 alkaen tätä sään töä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä 
tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 
mukaisesti. 
 
13.4.  Muutossarjan 07 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet 
eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, perustuvia ECE-hyväksyntiä. 
 13.5.  Kahdenkymmene nneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä tätä 
sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan, jos 
ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07, 
vaatimukset. 
 13.6. Neljänkymmenenkahdeksan kuukauden kuluttua muutossarjan 07 voimaantulopäivästä 
tämän säännön mukaiset aiemmat hyväksynnä t eivät enää ole voimassa, lukuun ottamatta 
tapauksia, joissa ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna 
muutossarjalla 07, vaatimukset. 
__________ 
L 373/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 
 Liite 1  
 
 ILMOITUS   (enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))  
Antanut: Viranomaisen nimi:
 
....................... ....................... ....................... 
  
 
   ajoneuvotyyppiä koskevan 2
/ 
 
HYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMISESTÄ 
HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMISESTA HYVÄKSYNNÄN EPÄÄMISESTÄ HYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMISESTA TUOTANNON LOPULLISESTA LAKKAUTTAMISESTA 
 
istuinten ja niiden kiinnityspiste iden lujuuden osalta, kun kyseessä ovat j oko pääntuilla varustetut istuimet 
taikka pääntuilla varustettavissa olevat istuimet tai istuimet, joita ei voida va rustaa kyseisillä osilla, sekä 
pääntukien omaisuuksien osa lta säännön nro 17 mukaisesti 
 
Hyväksyntänumero: ........................... Laajennuksen numero: ....................................................
 
 
1. Moottoriajoneuvon kauppanimi tai tavaramerkki............................................................... 
 2. Ajoneuvotyyppi: ............................................................................................................ ..... 
 
3. Valmistajan nimi ja osoite ................................................................................................. . 
 4. Tarvittaessa valmistajan e dustajan nimi ja osoite 
  .............................................................................................................................. ........ 
 
5. Istuinten kuvaus ..........................................................................................................  6. Niiden istuinten lukumäärä, jotka on varustettu tai jotka voidaan varustaa säädettävillä tai kiinteillä 
pääntuilla .................................................................................................................... ...... 
 
 .............................................................................................................................. ............. 
 7. Istuimen tai sen osien säätö-, siirto- ja lukitu sjärjestelmän kuvaus sekä kuvaus järjestelmästä, jolla 
matkustajia suojataan matk atavaroiden siirtymiseltä............................................................................ .. 
 .............................................................................................................................. .................................. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/19 
 8. Istuinten kiinnityspisteid en kuvaus ................................................... 
 
9. Istuinten pituussuuntainen asento testien aikana:...................... 
 10. Päivä, jona ajoneuvo on toim itettu hyväksyttäväksi: …………………………… 
 11. Hyväksyntätestien suorittamisesta v astaava tekninen tutkimuslaitos ............... 
 
12. Kyseisen laitoksen antaman test ausselosteen päiväy s ............... ..................... 
 13. Kyseisen laitoksen antaman testaussel osteen numero: ........ ............................ ..................... 
 
14. Huomautuksia: ................................................................. 
 15. Hyväksyntä(ä) myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu 2
/ ....................... 
 16. Laajentamisen syy(t) (tar vittaessa): ...................... ...................... ............. 
 
17. Hyväksyntämerkin sijain ti ajoneuvossa: .................... ............ 
 18. Paikka ...................................................................  19. Päiväys: .................................................................................. 
 
20. Allekirjoitus ...........................................................  21. Tämän ilmoituksen liitteenä ovat seuraavat  asiakirjat, joissa on edellä mainittu 
tyyppihyväksyntänumero: 
 
 ... piirustukset ja kaaviot istuimista, istuinten kiinnityspisteistä, istuinten ja niiden osien säätö- 
ja siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteista 
  ... valokuvat istuimista, istuin ten kiinnityspisteistä, istuinte n ja niiden osien säätö- ja 
siirtojärjestelmistä sekä istuinten lukituslaitteis ta ja lisäturvajärjestelmästä, jolla matkustajia 
suojellaan matkatavaroiden siirtymiseltä 
 Huom.
: Jos kyseessä ovat tämän säännön 2.12.2 ja 2.12. 3 kohdassa määritellyillä pääntuilla varustetut 
istuimet, pääntuki on esitettävä kaikissa piirustuksissa, kaavioissa ja valokuvissa. 
_____________ 
___________________ 
 1 / Hyväksynnän myöntäneen/evänneen/peruuttaneen  tai hyväksyntää laajentaneen maan 
tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset). 
  2
/ Tarpeeton yliviivataan. 
L 373/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 Liite 2  
 
HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU 
 
Malli A  
 
(ks. tämän säännön 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3 kohta) 
 
Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on va rustettu tai voidaan varustaa pääntuella  
 
  
 
 
 
a = vähintään 8 mm 
 
  Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntäme rkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi 
on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 noja lla hyväksyntänumerolla 072439 istuinten lujuuden 
osalta, kun kyseessä ovat joko pääntuilla varustetut is tuimet taikka pääntuilla varustettavissa olevat 
istuimet, sekä pääntukien ominaisuuksien osalta. Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä merkkiä 
osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö  sisälsi muutossarjan 07 muutokset. Edellä olevasta 
hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseine n ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 nojalla 
ajoneuvon sellaisten istuinten lujuuden osalta, joita ei ole varustettu ta i joita ei voida varustaa pääntuilla.
 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/21 
  Malli B  
 
 (ks. tämän säännön 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2 kohta)  
Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa pääntuilla
 
  
 
 
 
a = vähintään 8 mm 
   Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntä merkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin 
istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa p ääntuilla, ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) 
säännön nro 17 nojalla hyväksyntänumero lla 072439 istuinten ja niiden k iinnityspisteiden lujuuden osalta. 
Hyväksyntänumerojen kaksi ensimmäistä merkkiä oso ittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö 
sisälsi muutossarjan 07 muutokset.    
L 373/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
  Malli C  
 
 (ks. tämän säännön 4.5 kohta)   Ajoneuvo, jossa vähintään yksi istuin on va rustettu tai voidaan varustaa pääntuella 
  
 
 
 
a = 8 mm min. 
   Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseisessä ajoneuvotyypissä on vähintään yksi istuin, joka on varust ettu tai voidaan varustaa pääntuilla, ja että se on 
hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 17 ja 33 nojalla.1
/ 
 
 Hyväksyntänumerot osoittavat,  että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 17 sisälsi 
muutossarjan 07 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan. Edellä olevasta hyväksyntämerkistä käy ilmi myös, että kyseine n ajoneuvotyyppi on hyväksytty säännön nro 17 nojalla 
ajoneuvon niiden istuinten lujuuden osalta, joita ei ol e varustettu tai joita ei voida varustaa pääntuilla. 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/23 
  Malli D  
 
 (ks. tämän säännön 4.5 kohta)   Ajoneuvo, jonka istuimia ei ole varust ettu tai ei voida varustaa pääntuilla 
  
 
 
 
a = vähintään 8 mm 
   Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntä merkistä käy ilmi, että kyseisen ajoneuvotyypin 
istuimia ei ole varustettu tai ei voida varustaa p ääntuilla ja että se on hyväksytty Alankomaissa (E4) 
säännön nro 17 ja 33 nojalla. 1
/ Hyväksyntänumerot osoittavat, e ttä hyväksyntöjen myöntämispäivinä 
sääntö nro 17 sisälsi muutossarjan 07 muutokset ja sääntö nro 33 oli alkuperäisessä muodossaan. 
 
______________ 
  
____________________ 
 1
/ Toinen numero on ainoastaan esimerkki. 
 
___________ 
 
 
L 373/24 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 Liite 3  
 
MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPA IKKOJEN 'H'-PISTEEN JA ISTUIMEN 
SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTELEMISEKSI  
 
1. TARKOITUS  
 Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään  moottoriajoneuvon yhden tai useamman 
istumapaikan 'H'-pisteen sijainnin ja is tuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman 
määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja  ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa 
käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi.
1 
 
2. MÄÄRITELMÄT 
  Tässä liitteessä  2.1. 'vertailutiedoilla
' tarkoitetaan yhtä tai useampaa istu mapaikan seuraavista ominaisuuksista: 
 
2.1.1. 'H'-pistettä ja 'R'-piste ttä sekä niiden välistä suhdetta, 
 2.1.2. istuimen selkänojan todellista kalte vuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan 
kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta. 
 
2.2. 'kolmiulotteisella 'H'-pistekoneella
' tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään 'H'-pisteet ja 
istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1. 
 2.3. ’H-pisteellä
’ tarkoitetaan kolmiulotteisen 'H'-piste koneen ylävartalon keskikohtaa ja reittä, 
kun kone on asennettu ajoneuvon istuimelle jälj empänä olevan 4 kohdan mukaisesti. 'H'-
piste sijaitsee laitteen keskiviivan keskik ohdassa; keskiviiva on kolmiulotteisen 'H'-
pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien 'H'-pisteen näkönappien välissä. 'H'-piste 
vastaa teoreettisesti 'R'-pistettä (toleranssit, ks . jäljempänä oleva 3.2.2. kohta). Kun 'H'-piste 
on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn m ukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä 
suhteessa istuin–tyyny-rakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään,  
 
2.4. 'R-pisteellä ' tai 'istuimen vertailupisteellä ' tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle 
määrittelemää suunnittelupistettä , joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän 
mukaisesti, 
 2.5. 'ylävartalon viivalla
' tarkoitetaan kolmiulotteisen 'H'- pistekoneen anturin keskiviivaa, kun 
anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa, 
 2.6. 'istuimen selkänojan todellisella kaltevuuskulmalla
' tarkoitetaan 'H'-pisteen kautta kulkevan 
pystysuoran viivan ja istuimen selkänojan  viivan välistä kulmaa, joka on mitattu 
käyttämällä kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen selän kulman kvadranttia. Istuimen selkänojan 
todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreet tisesti suunniteltua istuimen selkänojan 
kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2. kohta), 
 2.7. 'suunnitellulla istuimen selkänojan kaltevuuskulmalla
' tarkoitetaan 'R'-pisteen kautta 
kulkevan pystysuoran viivan ja istuimen sel känojan viivan välistä sellaisessa asennossa 
                         
1/ Etuistuimia lukuun ottamatta missä  tahansa istumapaikassa, jossa 'H'-pistettä ei voida määrittää 
'kolmiulotteista 'H'-pistekonetta' tai menettelyjä kä yttäen, valmistajan ilmoittama 'R'-piste voidaan ottaa 
vertailupisteeksi toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/25 
 mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmis tajan määrittelemää istuimen selkänojan 
suunniteltua asentoa, 
 2.8. 'matkustajan keskitasolla
' (C/LO) tarkoitetaan kolmiulotte isen 'H'-pistekoneen keskitasoa 
suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; s itä edustaa 'H'-pisteen koordinaatti 'Y'-
akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettuje n istuinten istuimen keskitaso on sama kuin 
matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee 
valmistaja,  
 
2.9. 'kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä ' tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua 
järjestelmää, 
 
2.10. 'vertailumerkeillä ' tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia , valmistajan määrittelemiä fyysisiä 
pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia), 
 2.11. 'ajoneuvon mittausasennolla
' tarkoitetaan ajoneuvon asentoa kolmiulotteisen 
vertailujärjestelmän vertailumer kkien koordinaatein määritettynä. 
 
3. VAATIMUKSET 
 3.1. Tietojen esitystapa
 
  Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön 
vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esite ttävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä 
asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitt een lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa: 
 3.1.1. kolmiulotteiseen vertailujärjestel mään liittyvät 'R'-pisteen koordinaatit, 
 
3.1.2. suunniteltu istuimen selkänojan kaltevuuskulma, 
 3.1.3. kaikki ilmoitukset, jotka ovat tarpeen istu imen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) 
jäljempänä olevassa 4.3. kohdassa vahvistettuun mittausasentoon. 
 3.2. Mitattujen tietojen ja suun niteltujen eritelmien välinen suhde
 
 
3.2.1. 'H'-pisteen koordinaatteja verrataan 'R '-pisteen koordinaatteihin ja jäljempänä 4 kohdassa 
vahvistettua menettelyä käyttäen saatua is tuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman 
arvoa verrataan ajoneuvon va lmistajan ilmoittamaan suunn itellun istuimen selkänojan 
kaltevuuskulman arvoon. 
 
3.2.2. 'R'- ja 'H'-pisteiden suhteelliset s ijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan 
kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde 
katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan  osalta, jos 'H'-piste, sen koordinaattien 
määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen  pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja 
pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toi sensa 'R'-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan 
todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 ast etta suunnitellusta istuimen selkänojan 
kaltevuuskulmasta. 
 3.2.3. Jos nämä ehdot täyttyvät, 'R'-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa 
käytetään tämän säännön vaatimuste n noudattamisen osoittamiseen. 
 
3.2.4. Jos 'H'-piste tai istuimen selkänojan todellin en kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2. 
kohdan vaatimuksia, 'H'-piste ja istuimen selkä nojan todellinen kaltevuuskulma määritetään 
L 373/26 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahde n määrityksen tulokset kolmesta täyttävät 
vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3. kohdan ehtoja. 
 3.2.5. Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4. kohdassa kuvatun määrityksen tulokset 
kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2. kohda n vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida 
suorittaa, koska ajoneuvon valmis taja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja 'R'-pisteen 
sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkä nojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen 
mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mita tun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa 
kaikissa niissä kohdissa, kun tässä säännössä viitataan 'R'-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan. 
 4. MENETTELY 'H'-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN 
KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI 
 
4.1. Ajoneuvo esikäsitellään valmistaja n harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ∀ 10 °C, jotta 
varmistetaan, että istuinmateri aali saavuttaa huonelämpötilan. Jo s tarkistettavalla istuimella 
ei ole koskaan istuttu, 70–80 kg painavan he nkilön tai laitteen on is tuttava istuimella 
kahdesti minuutin ajan, jotta istuintyyny ja selkänoja saadaan joustavammaksi. Valmistajan 
pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan 
ennen kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen asentamista.
 
 4.2. Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2. 11. kohdassa määritellyssä mittausasennossa. 
 
4.3. Jos istuinta voidaan säätää, se on säädettävä  ensin taimmaiseen tavanomaiseen ajo- tai 
matkustusasentoon ajoneuvon va lmistajan ilmoituksen mukaan ottaen huomioon ainoastaan 
istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö, ei is tuimen liikkumavaraa, jota käytetään muissa 
tarkoituksissa kuin tavanomaisissa ajo- tai ma tkustusasennoissa. Jos käytettävissä on muita 
istuimen säätötapoja (pystysuora säätö, kulmitta inen säätö, istuimen selkänojan säätö jne.), 
säädöt asetetaan ajoneuvon valmistajan määrittel emään asentoon. Jousituentaiset istuimet 
on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystys uoraan asentoon, joka vastaa valmistajan 
määrittelemää tavanomaista ajoasentoa.
 
 4.4. Se istumapaikan alue, jota kolmiulottein en 'H'-pistekone koskettaa, on peitettävä riittävän 
suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään 
sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säie ttä/cm² ja joka painaa 0,228 kg/m², tai 
kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. 
  Jos testi suoritetaan istuimelle, joka ei ole ajoneuvossa, lattialla, jolle istuin asetetaan, on 
oltava samat olennaiset ominaisuudet
2 kuin ajoneuvon lattialla, jolla  istuin on tarkoitettu 
käytettäväksi. 
 4.5. Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan  muodostama kokonaisuus 
sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso  (C/LO) on kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen 
keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista 'H'- pistekonetta voidaan siirtää 
sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO)  nähden, jos kone sijaitsee niin paljon 
ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunan mukaan. 
 4.6. Jalkaterästä ja säärestä muodostuvat kokoon panot kiinnitetään istuinkaukaloon joko 
yksitellen tai T-tankoa ja säärestä muodost uvaa kokoonpanoa käyttäen. 'H'-pisteen 
näkönappien kautta kulkevan viivan on o ltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja 
kohtisuorassa istuimen pituuss uuntaista keskitasoa vastaan. 
                         
2/ Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne jne. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/27 
  
4.7. Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen jalkat erän ja jalan asennot säädetään seuraavasti: 
 4.7.1. Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja 
 4.7.1.1. Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvi a kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että 
jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoih insa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos 
mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan  suunnilleen saman verran vasemmalle 
kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. 
Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen poikittaissuunta uksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka 
saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä 
jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja t aaksepäin. 'H'-pisteen näkönappien kautta 
kulkevan viivan on pysyttävä kohtisuorassa istu imen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.
 
 
4.7.1.2. Jos vasenta jalkaa ei voi da pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty 
tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalk aa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. 
Näkönappien linjaus ei saa muuttua. 
 
4.7.2. Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin 
  Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valm istajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän 
jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattia n osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, 
joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toin en jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen 
sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan. 
 4.7.3. Muut suunnitellut istumapaikat:   Noudatetaan edellä olevassa 4.7.1. kohdassa es itettyä yleistä menettelyä paitsi että jalka on 
asetettava ajoneuvon valmistajan määritelmän mukaisesti. 
 4.8. Käytetään säären ja reiden painoja, ja ko lmiulotteinen 'H'-pistekone asetetaan vaakatasoon. 
 4.9. Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupy säyttimeen asti, ja kolmiulotteinen 'H'-pistekone 
vedetään irti istuimen selkänojasta T-tankoa käyttäen. Kolmiulotteinen 'H'-pistekone 
asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä: 
 4.9.1. jos kolmiulotteinen 'H'-pistekone nä yttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa 
esitettyä menettelyä. Koneen annetaan liukua taaksepäin kunnes T-tangon eteenpäin kohdistuvaa vaakasuoraa ja pidättävää kuormaa ei enää tarvita, eli kunnes istuinkaukalo 
koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan,
 
 
4.9.2. jos kolmiulotteinen 'H'-pistekone ei näytä liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa 
esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista 'H'-pist ekonetta liu'utetaan taaksepäin kohdistamalla 
T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). 
 
4.10. Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen sel känojan ja kaukalon muodostamaan kokoonpanoon 
kohdistetaan lonkkakulman kvadrantin ja T-tangon kotelon liittymässä kuorma, joka on 
suuruudeltaan 100 ∀10 N. Kohdistettavan kuorman suunta säi lytetään viivalla, joka kulkee 
edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella 
(ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tä män jälkeen selkänojakaukalo palautetaan 
varovasti istuimen selkänojaa vasten. Menettely n jäljellä olevan osan suhteen on oltava 
erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen liukuminen eteenpäin.
 
L 373/28 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
  
4.11. Asennetaan oikean ja vasemman pakaran pa inot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon 
painoa. Kolmiulotteisen 'H'-pist ekoneen taso ei saa muuttua. 
 4.12. Selkänojakaukaloa kallistet aan eteenpäin istuimen selkänojan  jännityksen vapauttamiseksi. 
Kolmiulotteista 'H'-pistekonetta keinutetaan puol elta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta 
pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme kokonaista jaksoa , jotta vapautetaan 
kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen ja istu imen välille mahdollisesti kertynyt kitka. 
  Keinutuksen aikana kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä 
vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan 
kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttain en kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-
tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista 'H'-pist ekonetta keinutettaessa on oltava huolellinen, 
jotta varmistetaan, ettei tahattomia ulkoisi a kuormia kohdistu pystysuoraan tai eteen- ja 
taaksepäin.
 
  Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen jalkoja ei saa estää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. 
Jos jalkojen asento muuttuu, niiden pitäis i antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi. 
 
 Selkänojakaukalo palautetaan va rovasti istuimen selkänojaa vasten  ja tarkistetaan, että kaksi 
vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalat ova t liikkuneet kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen 
keinutuksen aikana, ne on asetettava  uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla. 
 
 Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta 
riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostam isen aikana jalkaterien on voitava pyöriä 
vapaasti, eikä eteenpäin suuntautuvia tai sivu ttaisia kuormia saa käyttää. Kun kumpikin 
jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantap ään on koskettava tar koitukseen suunniteltuun 
rakenteeseen.
 
  Tarkistetaan, että sivuttaissuuntaine n vesivaaka on nolla-asennossa; tarvittaessa 
kohdistetaan selkänojakaukalon yläosaan sella inen sivuttainen kuorma, joka riittää 
asettamaan kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen istuinkaukalon istuimelle vaaka-asentoon. 
 4.13. T-tangosta pidetään kiinni, jotta estetään  kolmiulotteista 'H'- pistekonetta liukumasta 
eteenpäin istuintyynyllä, ja menetellään seuraavasti: 
  a) selkänojakaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten,   b) vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan  vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, 
jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon 
painojen keskikohdan korkeudelta kunnes l onkkakulman kvadrantti osoittaa, että 
vakaa asento on saavutettu kuorman vapautta misen jälkeen. On oltava erityisen 
huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen 'H'-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkä nojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso 
säädetään ja 4.12. kohdassa esitetty menettely toistetaan.
 
 
4.14. Tehdään kaikki mittaukset:  4.14.1. 'H'-pisteen koordinaatit mitataan kol miulotteisen vertailu järjestelmän suhteen, 
 
4.14.2. istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskul ma mitataan kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen 
selkänojan kulman kvadrantista, kun antu ri on taimmaisessa mahdollisessa asennossa. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/29 
  
4.15. Jos kolmiulotteisen 'H'-pistekon een asennus halutaan suorittaa uudelleen, 
istuinkokoonpanoa ei saisi kuormittaa aina kaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. 
Kolmiulotteista 'H'-pistekonetta ei saisi pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä 
pitempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii. 
 4.16. Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia void aan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset 
istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään  ainoastaan yksi 'H'-piste ja yksi 'istuimen 
selkänojan todellinen kaltevuuskulma' tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatun kolmiulotteisen 
'H'-pistekoneen sijaitessa istumapaikalla, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän 
istumapaikan on oltava: 
 
4.16.1. eturivin istuinten osalta kuljettajan istuin, 
 4.16.2. takarivin tai takarivien istuin ten osalta ulompana sijaitseva istuin. 
 
__________ 
 
L 373/30 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
  Liite 3 - Lisäys 1  
 
 KOLMIULOTTEISEN 'H'-PISTEKONEEN KUVAUS ∗/ 
  (3-D H -kone) 
 
1. Selkänoja- ja istuinkaukalot
 
   Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja me tallista. Niillä jäljitellään ihmisen 
ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti sarano itu 'H'-pisteestä. 'H'-pisteestä saranoituun anturiin 
kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan is tuimen selkänojan tode llista kaltevuuskulmaa. 
Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettä vä reisitanko osoittaa reiden kesk iviivan ja toimii lonkkakulman 
kvadrantin perusviivana.
 
 2. Vartalon ja jalan osat
 
 
 Sääriosat kytketään istuinkaukaloon polvet yhdi stävästä T-tangosta, joka  on säädettävän reisitangon 
sivuttaissuuntainen jatke. Kvadrantit sisällytetään sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kengät 
ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella 
vesivaa'alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan pai nopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg 
painavan miehen painon jakautumista. Tarkistet aan, että kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen kaikki 
nivelet liikkuvat vapaasti ilm an havaittavissa olevaa kitkaa.  
 
                         
∗/ Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of 
Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.  
 Kone vastaa ISO-standardissa 6549-1980 kuvattua laitetta. 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/31 
  
Kuva  1 - Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen osien nimitykset 
  
L 373/32 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 Kuva  2 - Kolmiulotteisen 'H'-pistekoneen osien mittasuhteet ja jakautuminen 
(mitat millimetreinä) 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/33 
  
ENGLISH SUOMI 
head room probe pääntilan anturi 
back pan selkänojakaukalo 
torso weight hanger ylävartalon painon pidin 
back angle level pitkittäinen vesivaaka 
hip angle quadrant lantiokulman kvadrantti 
seat pan istuinkaukalo 
thigh weight pan reisipainojen kaukalo 
T-bar joining the knees polvet yhdistävä T-tanko 
H-point sight button 'H'-pisteen näkönappi 
H-point pivot 'H’-pisteen keskiö 
lateral level poikittainen vesivaaka 
thigh bar reisitanko 
knee angle quadrant polven kulman kvadrantti 
foot angle quadrant jalkaterän kulman kvadrantti 
  
variable from 108 to 424 vaihtelee 108–424 
direction and point of application of lo ad kuorman suunta ja kohdistuspiste 
torso weight ylävartalon paino 
buttock weight lantio-osan paino 
thigh weight reiden paino 
leg weight säären paino 
 
L 373/34 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
  Liite 3 - Lisäys 2  
 
 KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ  1. Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritell ään kolmella ajoneuvon valm istajan vahvistamalla 
ortogonaalisella tasolla (ks. kuva). 
∗/ 
 
2. Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla ajoneuvo tukialustalle siten, että vertailumerkkien 
koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. 
 3. 'R'-pisteen ja 'H'-pisteen koordinaatit va hvistetaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien 
vertailumerkkien perusteella. 
  
Kuva
 - Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä 
 
ENGLISH SUOMI 
zero Y plane (vertical longitudinal zero plane) Y- akselin nollataso (pystysuora pitkittäisnollataso) 
zero X plane (vertical transverse zero plane) X- akselin nollataso (pystysuora poikittaisnollataso) 
zero Z plane (horizontal zero plane) Z- akselin nollataso (vaakasuora nollataso) 
supporting surface  tukialusta 
                         
∗/ Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130, 1978 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/35 
 Liite 3 - Lisäys 3  
 
ISTUMAPAIKKOJA KOSKEVAT VERTAILUTIEDOT  
 1. Vertailutietojen koodittaminen   Vertailutiedot luetteloidaan pe räkkäin kunkin istumapaikan osa lta. Istumapaikalle annetaan 
kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäin en merkki on arabialainen numero, jolla 
ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksep äin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin 
esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan s ijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan 
liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:
 
 
     L = vasemmalla 
     C = keskellä      R = oikealla  2. Ajoneuvon mittausasennon kuvaus  
2.1. Vertailumerkkien koordinaatit 
 X.............................  Y.............................  Z.............................  
3. Vertailutietojen luettelo 
 3.1. Istumapaikka: ......................................  3.1.1. 'R'-pisteen koordinaatit 
 X............................. 
 Y.............................  Z.............................  3.1.2. Suunniteltu istuimen selkä nojan kaltevuuskulma: .................................... 
 
3.1.3. Eritelmät istuimen säätöä varten ∗
/ 
 vaakasuora säätö: : .......................  pystysuora säätö:  : ......................... 
 kulmittainen säätö: : .......................... 
 istuimen selkänojan kaltevuuskulma: : ...................... 
 Huomautus
: Muiden istumapaikkojen vertailutiedot  annetaan 3.2., 3.3. jne. kohdassa. 
 
___________ 
 
                         
∗/ Tarpeeton yliviivataan 
L 373/36 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 Liite 4  
 
PÄÄNTUEN KORKEUDEN JA LEVEYDEN MÄÄRITTÄMINEN 
 
Kuva 1  
   KORKEUS 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/37 
  
 
 
Kuva 2  
  
ENGLISH SUOMI 
width leveys 
trace of vertical median plan of seat  istuimen pystysuoran keskitason jälki 
section C leikkaus C 
vertical plane p’ pystysuora taso p’ 
reference line vertailulinja 
 
 
L 373/38 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 Liite 5  
 
TESTEISSÄ KÄYTETYT LINJAT JA TEHDYT MITTAUKSET 
 
 
 
 
 
ENGLISH SUOMI 
reference line vertailulinja 
displaced reference line poikkeutettu vertailulinja 
step 1 vaihe 1 
 
1. Kuormittamaton alkuasento. 
2a.  Poikkeutettu asento, kun nuken selkää on kuormitettu 373 Nm:n momentilla 
  R-pisteen suhteen, jolloin saadaan poikkeutettu vertailulinja r 1. 
2b. Poikkeutettu asento, kun halkaisijaltaan 165 mm:n suuruiseen pallomaiseen kppaleeseen 
kohdistetaan voima F, joka tuottaa 373 Nm:n momentin R-pisteen suhteen niin, että poikkeutettu vertailulinja r
1 pysyy paikoillaan. 
3.   Asento sen jälkeen, kun voima F on korotettu arvoon 890 N. 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/39 
  
 
  
 
.
 
 
 
ENGLISH SUOMI 
step 2 vaihe 2 
tangent tangentti 
 
 
_________ 
 
L 373/40 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
  
Liite 6  
 
TESTAUSMENETTELY ENERGIAN HAJAUTTAMISEN TARKASTAMISEKSI 
 1. Asentaminen, testauslaitteet, tallennusvälineet ja menettely
 
 
1.1. Valmistelu  
  Istuin, sellaisena kuin se on ajoneuvoon asennett una, on kiinnitettävä testauspenkkiin lujasti 
valmistajan toimittamilla kiinnitysosilla , jottei se liiku iskujen vaikutuksesta. 
 
 Jos istuimen selkänojaa voidaan säätää, se on lukittava tämän säännön 6.1.1 kohdassa 
määriteltyyn asentoon. 
  Jos istuimeen on asennettu pääntuki, se on asennettava istuimen selkänojaan siten kuin se 
on ajoneuvossa. Jos pääntuki on erillinen, se on kiinnitettävä siihen  ajoneuvon rakenteen 
osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään. 
 
 Jos pääntukea voidaan säätää, se on sijoite ttava epäsuotuisimpaan kiinnityslaitteen 
sallimaan asentoon. 
 1.2. Testauslaitteet
 
 
1.2.1. Nämä laitteet koostuvat heilurista, joka on laakeroitu kuulalaakereilla ja jonka suhteellinen 
massa ∗/ (1) on iskukeskipisteessä 6,8 kg. Heilurin alaosan muodostaa kova päätä edustava 
kappale, jonka halkaisija on 165 mm ja j onka keskipiste on täsmälleen samassa kohdassa 
kuin heilurin iskukeskipiste. 
 1.2.2. Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava  kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi 
nopeutta mittaava anturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa. 
 1.3. Tallennusvälineet
 
 
 Käytettävien tallennusvälinei den on oltava sellaiset, että mittaukset voidaan suorittaa 
seuraavalla tarkkuudella: 
1.3.1.  Kiihtyvyys:  
  tarkkuus = ± 5 % todellisesta arvosta; 
   tietokanavan taajuusluokka: luokka 600, j oka vastaa ISO:n standardia 6487 (1980); 
   herkkyys muunsuuntaisille kiihtyvyyksille = < 5 % asteikon alimmasta kohdasta. 
1.3.2. Nopeus 
   tarkkuus : +
 2,5 % todellisesta arvosta; 
 
                         
∗/ Heilurin suhteellisen massan ‘m r’ ja kokonaismassan ‘m’ suhde voidaan ilmoittaa iskukeskipisteen ja 
heilahdusakselin etäisyyden ‘a’ sekä massakeskipisteen ja heilahdusakselin etäisyyden ‘l’ avulla kaavalla: 
mml
ar=  
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/41 
   herkkyys: 0,5 km/h. 
 
1.3.3. Ajanotto:   laitteiden on testin aikana kyettävä ottamaan aikaa sekä antamaan lukemia 
tuhannesosasekunnin tarkkuudella; 
 
 iskun alkuvaiheen, jolloin ensimmäinen kosketu s päätä edustavan kappaleen ja testattavan 
kappaleen välillä tapahtuu, on käytävä ilmi  tallennuksista, joita käytetään testin 
analysoinnissa. 
 1.4. Testausmenettely
 
 
1.4.1. Istuimen selkänojan testit   Kun istuin on asennettu siten kuin tämän liitteen 1.1 kohdassa ilmoitetaan, iskun suunnan 
takaa eteenpäin on oltava pitkittäistaso ssa 45°:n kulmassa pystysuoraan nähden. 
 
 Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka te stilaboratorio on valinnut tämän säännön 6.8.1.1 
kohdassa määritellyltä alueelta 1, tai ta rvittaessa tämän säännön 6.8.1.2 kohdassa 
määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm. 
 1.4.2. Pääntuen testit 
 
 Pääntuki on kiinnitettävä ja säädettävä siten kuin tämän liitteen 1.1 kohdassa ilmoitetaan. 
Iskut on kohdistettava pisteisiin, jotka tes tilaboratorio on valinnut tämän säännön 6.8.1.1 
kohdassa määritellyltä alueelta 1, ja ma hdollisesti tämän säännön 6.8.1.2 kohdassa 
määritellyltä alueelta 2, pinnoilta, joiden kaarevuussäde on alle 5 mm. 
 
1.4.2.1. Takapinnan osalta iskun suunnan takaa eteenpäin on oltava pitkittäistasossa 45°:n kulmassa 
pystysuoraan nähden. 
 1.4.2.2. Etupinnan osalta iskun suunnan edestä taak sepäin on oltava vaakasuor assa pitkittäistasossa.  
 
1.4.2.3. Etu- ja taka-alueiden rajana on tämän säännön 6.5 kohdassa m ääritetty pääntuen yläreunaan 
nähden tangentiaalinen vaakataso. 
 1.4.3. Päätä edustavan kappaleen on iskeydyttävä  testikappaleeseen nopeudella 24,1 km/h, joka on 
saavutettava joko pelkän sysäyksen energia lla tai käyttämällä lisäksi työntölaitetta. 
 
2. Tulokset
 
  Hidastuvuuslukemaksi on otetta va kahden hidastuvuutta mittaavan anturin lukemien 
keskiarvo. 
 
3. Vastaavat menettelyt
 (ks. tämän säännön 6.9 kohta) 
________  
L 373/42 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 Liite 7  
 
MENETELMÄ ISTUIMIEN KIINNITYSPISTEIDEN JA NIIDEN SÄÄTÖ-, LUKITUS- JA 
SIIRTOJÄRJESTELMIEN LUJUUDEN TESTAAMISEKSI  
 1. Vitkavaikutusten kestävyyden testaus
 
 
1.1. Testattavat istuimet on ase nnettava siihen ajoneuvon koriin, johon ne on suunniteltu. Tämä 
ajoneuvon kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun siten kuin seuraavissa kohdissa 
määrätään. 
 1.2. Ajoneuvon koria ei saa kiinnittää testiva unuun menetelmällä, joka vahvistaa istuimen 
kiinnityspisteitä. 
 1.3. Istuimet ja niiden osat on säädettävä ja lukittava siten kuin tämän säännön 1.1 kohdassa 
määrätään ja yhteen tämän säännön 6.3.3 ta i 6.3.4 kohdassa esitetyistä asennoista. 
 1.4. Jos ryhmän istuimissa ei ole olennais ia eroja tämän säännön 2.2 kohdassa tarkoitetussa 
merkityksessä, tämän säännön 6.3.1 ja 6.3.2 koh dassa määrätyt testit voidaan tehdä niin, 
että toinen istuin on säädettynä etummais een asentoonsa ja toinen  istuin säädettynä 
takimmaiseen asentoonsa. 
 1.5. Vaunun hidastuvuus mitataan tietokanavilla, joiden taajuusluokka on (CFC) 60, mikä vastaa 
kansainvälisen ISO:n standardin 6487 (1980) ominaisuuksia. 
 2. Koko ajoneuvon törmäystesti kiinteää estettä vasten
 
 2.1. Esteen on koostuttava ter äsbetonikappaleesta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m 
korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinn an on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan 
loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ∀ 1 mm paksuilla vanerilevyillä. 
Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vä hintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja 
maa voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupint a, edellyttäen, että ne tuottavat vastaavat 
tulokset.
 
 2.2. Törmäyshetkellä ajoneuvon on liikuttava vapaasti. Sen on osuttava esteeseen kohtisuorassa 
suunnassa törmäysseinään nähden; ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja 
törmäysseinän pystysuoran keskiviivan vä linen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ∀ 30 
cm; törmäyshetkellä ajoneuvoon ei enää saa vaikuttaa millään ylimääräisellä ohjaus- tai 
työntölaitteella. Nopeuden on oltava  törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h.
 
 
2.3. Polttoaineen syöttöjärjestelmä on täytettä vä vähintään 90-prosenttisesti polttoaineella tai 
vastaavalla nesteellä. 
 
___________ 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/43 
 Liite 8  
 
PÄÄNTUEN AUKKOJEN MITAN ’a’ MÄÄRITTÄMINEN 
 
Kuva 1 : Esimerkki vaakasuuntaisista aukoista 
  
Huomautus:
 Leikkaus A-A on tehtävä sellaisessa aukon al ueen pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu 
aukkoon, kohdistamatta siihen mitään kuormitusta.  
 
ENGLISH SUOMI 
section A–A leikkaus A–A 
sphere of 165 in diameter halkaisijaltaan 165 mm oleva pallo 
 
  
L 373/44 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
  
 
     
 
    
 
     
 
    
 
    
 
  
   
 
  
Kuva
 2. Esimerkki pystysuuntaisista aukoista 
 
 
Huom.:  Leikkaus A-A on tehtävä sellaisessa aukon alueen  pisteessä, jossa pallo eniten tunkeutuu aukkoon, 
kohdistamatta siihen mitään kuormitusta. 
 
ENGLISH SUOMI 
section A–A leikkaus A–A 
sphere of 165 in diameter halkaisijaltaan 165 mm oleva pallo 
 
_________ 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/45 
 Liite 9  
 
TESTIMENETTELY LAITTEILLE, JOIDEN ON TARKOITUS SUOJATA MATKUSTAJIA 
MATKATAVAROIDEN SIIRTYMISELTÄ  
 1.  Testilohkareet  
Kovat lohkareet, joiden vitkakes kus on geometrisessa keskustassa 
 
Tyyppi 1
 
 
Mitat:  300 mm x 300 mm x 300 mm  
kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin 
 
Massa:   18 kg  
 
Tyyppi 2  
 
Mitat:  500 mm x 350 mm x 125 mm  
kaikki reunat ja nurkat pyöristetty 20 mm:iin 
 
Massa:   10 kg  
 
2.  Testin valmistelu 
 2.1.  Selkänojien testi (ks. kuva 1)  2.1.1.  Yleiset vaatimukset 
 
2.1.1.1.  Ajoneuvon valmistajalla on halutessaan mahdollisuus poistaa testattavasta istuimesta ja 
pääntuesta testejä varten osat, joiden kovuus on pienempi kuin 50 Shore A. 
 2.1.1.2.  Matkatavaratilan lattialle asetetaan  kaksi tyypin 1 testilohkaretta. Testilohkareiden 
pituussuuntaisen sijainnin määrittämiseksi ne  asetetaan ensin siten, että niiden etusivu 
koskettaa sitä ajoneuvon osaa, joka muodostaa ta varatilan eturajan ja että niiden alasivu 
on tavaratilan lattiaa vasten. Tämän jälkee n niitä siirretään taaksepäin ajoneuvon 
pituussuuntaisen keskitason suuntaisesti kunn es niiden geometrinen keskus on siirtynyt 
200 mm. Jos tavaratilan mittojen vuoksi testilohka reita ei voida siirtää 200 mm matkaa ja 
jos takaistuimet ovat vaakasuunnassa säädettävis sä, takaistuimia on siirrettävä eteenpäin 
matkustajien tavanomaiseen kä yttöön tarkoitetun säätöalueen äärirajaan asti tai siihen 
asti, kunnes ne ovat 200 mm etäisyydellä t estilohkareista, sen mukaan, kumpi johtaa 
pienempään siirtoon. Muissa tapauksissa t estilohkareet sijoitetaan mahdollisimman kauas 
takaistuinten taakse. Ajoneuvon pituussuunt aisen keskitason ja kunkin testilohkareen 
välisen etäisyyden on oltava 25 mm, jolloin lohkareiden väliseksi etäisyydeksi saadaan 
50 mm.
 
 2.1.1.3.  Testin aikana istuimet on säädettävä siten, että varmistet aan, että ulkoiset tekijät eivät voi 
vapauttaa lukitusjärjestelmää. Tarvitt aessa istuimet on säädettävä seuraavasti: 
 
Pituussuuntainen säätö on asetettava yksi pykälä tai 10 mm valmistajan ilmoittamasta 
takimmaisesta tavanomaisesta käyttöasennosta eteenpäin (niissä istuimissa, joissa on 
erillinen pystysuuntainen säätö, istuintyyppi on asetettava alimpaan mahdolliseen asentoon). Selkänojien on oltava tavanoma isessa käyttöasennossaan, kun testi tehdään.
 
L 373/46 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 
 
2.1.1.4.  Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja  jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on oltava 
korkeimmassa asennossaan testiä tehtäessä. 
 2.1.1.5.  Jos takaistuimen(-istuinten) selkänoja(-t) voidaan laskea alas, ne on kiinnitettävä 
tavanomaiseen pystyasentoonsa tavanom aisella lukitusmekanismillaan. 
 
2.1.1.6.  Istuimet, joiden taakse ei voida asett aa tyypin 1 lohkareita, vapautetaan tästä testistä. 
    
 
     
 
    
 
    
Kuva 1:
 Testilohkareiden sijainti e nnen takaselkänojien testiä 
 2.1.2.  Ajoneuvot, joissa on useampia kuin kaksi istuinriviä  2.1.2.1.  Jos takimmainen istuinrivi on irrotetta va ja/tai käyttäjä voi laskea sen alas valmistajan 
ohjeiden mukaisesti tavaratilan kasvattamisek si, on testattava myös välittömästi tämän 
takimmaisen istuinrivin edessä oleva istuinrivi. 
 2.1.2.2.  Tutkimuslaitos voi kuitenkin tässä ta pauksessa valmistajaa kuultuaan  päättää jättää toisen 
takimmaisista istuinriveistä testaamatta, jo s istuimet ja niiden kiinnitykset ovat 
samanlaisia ja jos 200 mm:n testivaatimus täyttyy. 
 
2.1.3.  Jos ajoneuvossa on aukko, jonka kautta yksi tyypin 1 lohka re voi liukua istuinten ohi, 
testikuormat (kaksi tyypin 1 lohkaretta) on asennettava istuinten taakse tutkimuslaitoksen 
ja valmistajan välisen sopimuksen mukaisesti. 
 2.1.4.  Tarkka testijärjestely on kirjattava testausselosteeseen. 
 
2.2.  Tilanjakojärjestelmien testi  
Selkänojien yläpuolella olevien tilanjakojär jestelmien testaamista varten ajoneuvoon on 
asennettava kiinteä korotettu testilattia, jonka  kuormauspinnan keskelle testilohkareen 
painopiste sijoittuu rajoittavan selkänojan (ottamatta huomioon pääntukia) ja sisäkaton 
verhoilun alareunan puoliväliin. Tyypin 2 tes tilohkare asetetaan korotetulle testilattialle 
siten, että sen suurin sivu, jonka  mitat ovat 500 x 350 mm, on ajoneuvon 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/47 
 pituussuuntaiseen akseliin nähden keskellä, ja sivu, jonka mitat ovat 500 x 125 mm, on 
edessä. Tilanjakojärjestelmät, joiden taak se ei voida asettaa tyypin 2 lohkareita, 
vapautetaan tästä testistä. Testilohkare asetetaan suoraan kosketukseen tilanjakojärjestelmän kanssa. Lisäksi asetetaan paikoilleen kaksi tyypin 1 testilohkaretta 
2.1 kohdan mukaisesti, jotta voidaan samanaika isesti testata selkänojia (ks. kuva 2).
 
L 373/48 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006 
 
 
 
     
 
    
 
     
ENGLISH SUOMI 
edge of interior roof sisäkaton reuna 
transverse plane poikittaistaso 
R-point ’R’-piste 
 
 
Kuva 2:  Selkänojan yläpuolella olevan tilanjakojärjestelmän testi 
  2.2.1.  Jos selkänoja on varustettu pääntuella ja  jos pääntuki on säädettävä, pääntuen on oltava 
korkeimmassa asennossaan testiä tehtäessä. 
 3.  Matkatavaroiden kiinnitysjärjestelminä kä ytettyjen selkänojien ja tilanjakojärjestelmien 
dynaaminen testaus 
 3.1.  Henkilöauton kori on kiinnitettävä lujasti testivaunuun, eikä tällainen kiinnitys saa toimia 
selkänojia ja tilanjakojärjestelmää vahvistav ana tekijänä. Kun testilohkareet on asennettu 
2.1 tai 2.1 kohdan mukaisesti, henkilöauton koria on kiihdytettävä liitteen 9 lisäyksen 
mukaisesti siten, että törmäyshetkellä sen vapaa kulkunopeus on 50 +0/-2 km/h. 
Valmistajan suostumuksella edellä kuvattua testipulssikäytävää voidaan vaihtoehtoisesti 
käyttää istuinten lujuuden testaa miseen 6.3.1. kohdan mukaisesti. 
 
__________ 
 
27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 373/49 
 
Liite 9 Lisäys  
 
VAUNUN HIDASTUVUUSKÄYRÄ AJAN FUNKTIONA 
(Etutörmäys) 
   
 
    
 
     
 
    
 
    
 
     
 
    
 
ENGLISH SUOMI 
deceleration hidastuvuus 
time in ms aika ms 
  
___________