II
(Muut kuin lainsäätämisjär jestyk sessä hyväksyttävät säädöks et)
KANS AINV ÄLISILL Ä SOPIMUK SILL A PER USTETTUJEN 
ELINTEN ANT AMA T SÄÄDÖK SET
Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainv älisen julkisoik euden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja 
voimaantulo päivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakir jan TRANS/WP .29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakir ja saata vana 
osoitteessa http://www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29ge n/wp29fdocstts.html
E-sääntö nro 154 – Yhdenmukaiset vaatimuk set, jotka koskev at kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuv ojen 
hyväk syntää siltä osin kuin on kyse kriteer ipäästöist ä, hiilidioksidipääs töistä ja poltt oaineenkulutukses ta ja/tai 
sähk öenergiankulutuk sen ja sähk öisen toimintasäteen mitta amisest a (WL TP) [2021/2039] 
Sisältää kaike n voimassa olevan teks tin seuraaviin asti:
Täydennys 1 säännön alkuperäiseen versioon – Voimaantulopäivä: 30. syyskuuta 2021
Tämä asiakir ja on ainoastaan dokumentointitark oituksiin. Todistusv oimaiset, oikeudellisesti sitovat tekstit ovat seuraa vat:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 ja
ECE/TRANS/WP .29/2021/56
SISÄL TÖ
1. Soveltamisal a
2. Lyhent eet
3. Määr itelmät
4. Hyväk synnän hake minen
5. Hyväk syntä
6. Vaatimukset ja testit
7. Tyyppihy väks ynnän muutokset ja laajentaminen
8. Tuotannon vaatimusten mukaisuus
9. Seuraamuk set vaatimuste nmukaisuudesta poikkea vasta tuotannosta
10. Tuotannon lopettaminen
11. Erityiset määrä ykset
12. Siirtymämäärä ykset
13. Hyväk syntät esteistä vastaav ien tutkimuslait osten ja tyyppihy väks yntäviranom aisten nimet ja osoitteetFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/1  
LISÄ YS
1. Tiettyjen ajoneuvotyyppien tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastaminen tyyppi 1 -testin osalta
2. Tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastaminen tyyppi 1 -testin osalta – tilast omenete lmä
3. Sisääna jotestausmenett ely sisääna joke rtoimien määr ittämiseksi
4. Tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastaminen tyyppi 4 -testin osalta
5. Ajoneuvon sisäiseen polttoai neen ja/tai sähk öenergian kulutuksen seurantaan käytettä vät laitteet
6. Vaatimukset ajoneuv oille, joiden päästöjen jälkikäsitte lyjär jestelmässä käytetään reagenssi a
LIITTEET
LIITTEET A
A1. Moottor in ja ajoneuv on ominaisuudet ja testin suor ittamista koskevat tiedot
Lisäys
1. WLTP-testausseloste
2. WLTP-ajovast ustestin seloste
3. WLTP-testauskaavak e
4. Haihtumispäästö testin seloste
A2. Ilmoitus
A3. Hyväk syntämerkki
LIITTEET B
B1. Kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuv ojen testimenett ely (WL TC)
B2. Käsivalintaisella vaihte istolla varustettujen ajoneuvojen vaiht eenvalinnan ja vaihtamispisteen määr ittäminen
B3. Vertailupoltt oaineiden eritelmät
B4. Ajov astus ja dynamometr in säätäminen
B5. Testauslaitteet ja kalibroinnit
B6. Tyyppi 1 -testin menette lyt ja olosuhteet
Lisäys
1. Päästöjent estausmenett ely kaikille jaks oittaisesti regeneroituv illa järjestelmillä varustetuill e ajoneuvoille
2. Ladattavan energia varastojär jeste lmän seurannan testaus menetelmä
3. Kaas u-energiasuht een laskeminen kaasumaisille polttoainei lle (nest ekaasu ja maakaasu/biometaani)
B6a. Ympäristön lämpötilan kompen soimiseks i tehtä vä korjaustest i, jolla määr itetään CO2-päästöt edustavissa alueellisissa 
lämpöti laoloissa (ainoastaan taso 1A)
B6b. Hiilidioksidipäästötuloste n korjaaminen tavoitenopeuden ja ajoma tkan suhte en
B7. Laskelma t
B8. Täyssähk öajoneuv ot, sähk öhybridiajoneuv ot ja paineiste ttua vetyä käyttäv ät polttok ennohybridi ajoneuvot
Lisäys
1. REESS-jär jestelmä n varaustilaprofiili
2. REESS-jär jestelmä n energianmuut okseen perustuva korjausmenettely
3. REESS-jär jestelmä n virran ja jännitt een määr ittäminen – NOVC-HEV -, OVC-HEV -, OVC-FC HV-, täyssähk ö- ja 
NOVC-FCHV -ajoneuv ot
4. Täyssähk öajoneuv ojen ja OVC-HEV ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen esivakautus, seisotus ja REESS-jär jestelmän 
lataaminenFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/2 26.11.2021  
5. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttöteki jät (UF)
6. Kuljetta jan valitta vissa olevan ajotilan valinta
7. Paineistettua vetyä käyttävien polttok ennoh ybridiajon euvojen polttoaineenkulutuksen mittaaminen
8. Täyssähk ö- ja OVC-HEV -ajoneuvojen energiankulutuk seen liittyvän tuotannon vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen tarvitta vien lisäar vojen laskeminen
B9. Menete lmän vastaa vuuden määr ittäminen (ainoastaan taso 1A)
LIITTEET C
C1. [Varattu]
C2. [Varattu]
C3. Tyyppi 4 -testi – haihtumispäästöt
C4. Tyyppi 5 -testi – kestä vyys
Lisäys
1. Standardoitu koepenkkisykli (SBC) (ainoastaan taso 1A)
2. Standardoitu dieselmoott orin koepenkkisykli (SBC) (ainoastaan taso 1A)
3. Standardoitu maantiesykli (SRC)
3b. Ajokilometrejä kerr yttäv ät syklit (ainoastaan taso 1B)
4. Hybr idiajoneuvoja koskevat erityiset vaatimukset
C5. Moottor iajoneuv ojen sisäinen valvon tajär jeste lmä (OBD-jär jeste lmä)
Lisäys
1. Ajoneuvon sisäisen valvont ajärjestelmän (OBD-jär jeste lmän) toimintaFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/3  
JOHD ANTO
Tämän säännön tark oituksena on vahvistaa yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottori ajoneuvoj en hyväksyntää 
siltä osin kuin on kyse kevyiden hyötya joneuvojen päästöistä käyttäen perustana GTR -sääntöön nro 15 sisältyvää uutta 
yhdenmukaistet tua kevy iden hyötyajon euvojen kansainv älistä testimenet elmää (WL TP) ja GTR -säännön nro 19 puitteissa 
kehit ettyä päivitettyä haihtumispäästöjen testimenett elyä (tyyppi 4 -testi) . Säännön avulla sopimuspuolet voivat myöntää ja 
hyväks yä näihin uusiin tyyppihy väks yntät esteihin perustuvia hyväks yntiä.
WLTP:n mukainen tyyppi 1 -testi korvaa E-säännöissä nro 83 ja 101 esitetyn nykyisen tyyppi 1 -testin ja päivitetty 
haihtumispäästöjen testimenettely (tyyppi 4 -test i) nykyisen E-säännössä nro 83 esitetyn menette lyn.
Lisäksi tällä uudella säännöllä päivitetää n pilaantumista rajoittavien laitteiden kestä vyyden tarkastamiseen käytettävää 
tyyppi 5 -testiä sekä ajoneuvon sisäisiin valvon tajär jestelm iin (OBD) sove llettavia vaatimuks ia. Päivityst en tark oituksena on 
ottaa huomioon muutokset siirryttäessä aiemmasta NEDC-pohjaisesta tyyppi 1 -test istä uuteen WLTP-pohjaiseen tyyppi 1 
-testiin.
Tämän säännön muutossar ja 00 (säännön alkuperäinen muoto) kattaa kaksi vaatimusk okonaisuutta: tasot 1A ja 1B. Taso 
1A perustuu nelivaiheiseen testisykliin (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe) ja taso 1B kolmivaiheiseen 
testisykliin (hidas, keskinopea ja nopea vaihe). Tasoihin sovelletaan erilaisia tyyppi 1 -raja- arvoja. Suur inta osaa säännöstä 
sove lletaan sekä tasoon 1A että tasoon 1B. Ne osiot, jotka koske vat nimenomaan joko tasoa 1A tai tasoa 1B, on merkitty 
sellaisiksi. Tässä muutossar jassa esitetään alueellisia vaatimuks ia eikä edellytetä muilta sopimuspuolilta niiden 
vastav uoroista tunnustamista.
Säännön muutoss arjassa 01 esitetään yhdenmukaistettu menett ely, jossa vahvistettuihin tiukimpiin menettelyihin ja raja- 
arvoihin sovelletaan täydellistä vastavuoro ista tunnustamista. Kaikkien tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolt en on näin 
ollen hyväksyttävä muutossar jaan 01 perustuva tyyppihy väks yntä.
1. SOVEL TAMISAL A
Tässä säännössä vahvisteta an vaatimuks et kahdelle hyväks yntätasolle. Ensimmäisellä tasolla eli tasolla 1A 
testaus on tehtä vä nelivaiheisella WLTC-menettelyllä (jossa on liitte essä B1 määr itelty hidas, kesk inopea, nopea 
ja moottori tievaihe). Toisella tasolla eli tasolla 1B testaus on tehtävä kolmivaiheisella WLTC-menettelyllä (jossa 
on liitteessä B1 määr itelty hidas, keskinopea ja nopea vaihe).
Kun tämän säännön vaatimuks ia sove lletaan vain joko tasoon 1A tai tasoon 1B, tasok ohtaiset vaatimuks et 
sisältävän osion alussa on ilmaisu ”ainoastaan taso 1A” tai ”ainoastaan taso 1B”.
1.1. Tason 1A sove ltamisala
Tätä sääntöä sove lletaan sellaisiin luokkien M1, M2, N1 ja N2 ajoneuvoih in, joiden vertailumassa on enintään 
2 610 kg, siltä osin kuin kyse on WLTP-pohjaisesta tyyppi 1 testistä, joka koskee kaasumaisten yhdiste iden 
päästöjä, hiukkaspäästöjä, hiukkasmäärää, hiilidioksi dipääst öjä, polttoaineenkulutust a ja/tai sähk öenergianku ­
lutuk sen ja sähk ökäyttöisen toim intasäteen mittaamista, sekä haihtumispäästöjä koskevasta tyyppi 4 -testistä.
Tässä säännössä vahvistet aan lisäksi vaatimuks ia, jotka koskevat pilaantumista rajoitt avien laitteiden 
kestä vyyttä ja ajoneuvon sisäisiä valvont ajärjestelmiä (OBD).
Tämän säännön mukaisesti myönnettyä tyyppihy väks yntää voidaan valmistajan pyynnöstä laajentaa edellä 
mainituista ajoneuvoista luokkien M1, M2, N1 ja N2 ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 840 kg ja 
jotka täyttävä t tässä säännössä vahviste tut vaatimukset.
1.2. Tason 1B soveltamisala
Tätä sääntöä sovelletaan sellaisiin luokkien M2 ja N1 ajoneuvoihin, joiden suur in teknis esti sallittu kuor mitettu 
massa on enintään 3 500 kg, ja kaikkiin luokan M1 ajoneuv oihin siltä osin kuin kyse on WLTP-pohjaisesta 
tyyppi 1 testistä, joka koskee kaasumaisten yhdistei den päästöjä, hiukkaspääst öjä, hiilidioksidipäästöjä, 
polttoainet ehokkuutta ja/tai sähk öenergiankulutuk sen ja sähk ökäyttöisen toim intasäteen mittaamista, sekä 
haihtumispäästöjä koskevasta tyyppi 4 -testistä.
Tässä säännössä vahvistet aan lisäksi vaatimuks ia, jotka koskevat pilaantumista rajoitt avien laitteiden 
kestä vyyttä ja ajoneuvon sisäisiä valvont ajärjestelmiä (OBD).
OVC-FC HV-ajoneuvot eivät kuulu tämän säännön tason 1B soveltamisalaan.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/4 26.11.2021  
2. LYHENTEET
2.1. Yleiset lyhenteet
AC vaihto virta
APF läpäisevyysker toimen vertailuar vo
BWC butaanikapasit eetti
CFD laskenna llinen virtausdynamiikka
CFV kriittisen virtauksen ventur i
CFO kriittisen virtauksen aukk o
CLA kemil uminesenssianalysaattori
CVS vakiotila vuuskerääjä
DC tasavir ta
EAF etanolin, asetaldehydin ja formaldeh ydin summa
ECD elektroninsieppausilmaisin
ET höyrystysputki
Extra High 2 WLTC-menett elyn moott oritienopeusvaihe, ryhmä 2
Extra High 3 WLTC-menett elyn moott oritienopeusvaihe, ryhmä 3
FCH V polttok ennohybri diajoneuv o
FID liekki-ionisaatioilmaisin
FSD täysnä yttämä
GC kaasukromatog rafi
GFV kaasupolttoaine tta käyttäv ä ajoneuvo
HEP A HEP A-suodatin (suur tehosuodatin)
HFID lämmitettä vä liekki-ionisaatioilmaisin
High 2 WLTC-menett elyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 2
High 3a WLTC-menett elyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 3a
High 3b WLTC-menett elyn suuren nopeuden vaihe, ryhmä 3b
ICE polttomoott ori
LoD toteamisraja
LoQ määr itysra ja
Low 1 WLTC-menett elyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 1
Low 2 WLTC-menett elyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 2
Low 3 WLTC-menett elyn pienen nopeuden vaihe, ryhmä 3
Medium 1 WLTC-menett elyn keskinopea vaihe, ryhmä 1
Medium 2 WLTC-menett elyn keskinopea vaihe, ryhmä 2
Medium 3a WLTC-menett elyn keskinopea vaihe, ryhmä 3a
Medium 3b WLTC-menett elyn keskinopea vaihe, ryhmä 3b
LC nestekr omatografia
LPG nestekaa su
NDIR ei-dispersoiva infrapuna(-analysaattori)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/5  
NDUV ei-dispersoiva ultraviolet ti(analysaattori )
NG/biomethane maakaasu/biometaani
NMC metaanierotin
NOVC-FCHV vain sisäisesti ladatta va polttok ennohybri diajoneuv o
NOVC
NOVC-HEVvain sisäisesti ladatta va
vain sisäisesti ladatta va hybridisähk öajoneuv o
OBD ajoneuvon sisäinen valvon tajärjestelmä
OBFCM ajoneuvon sisäiseen polttoai neen ja tai sähk öenergian kulutuk sen seurantaan 
käytettä vä laite
OVC-FCHV ulkopuolelta ladatta va polttok ennoh ybridiajoneuvo
OVC-HEV ulkopuolelta ladatta va hybr idisähk öajoneuvo
Pa taustasuodattimeen kertynyt hiukkasmassa
Pe näytteenottosuodat timeen kertynyt hiukkasmassa
PAO polyalfaol efiini
PCF hiukkasten esiluokituslaite
PCRF hiukkaspito isuuden vähenemiskerr oin
PDP syrjäytyspum ppu
PER täyssähk öajoneuvon toim intasäde (sähk ökäyttöinen toimin tasäde)
Per cent FS prosenttia koko asteikosta
PF läpäisevyyskerro in
PM Hiukkaspäästöt (massa)
PN hiukkasmäärä (hiukkaspäästöt)
PNC hiukkaslaskur i
PND1 ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin
PND2 toinen hiukkasmäärälaimennin
PTS hiukkastensiir tojärjestelmä
PTT hiukkastensiir toputk i
QCL- IR infrapunakvanttikaskadilaser
RCDA todelli nen toimintasäde varausta purkavassa tilassa
RCB REESS-jär jestelmän lataustaso
REESS ladatta va sähk öenergiavaras tojär jestelmä
RRC vierintäv astusk erroin
SHED haihtumispäästöjen määr ittämiseksi ilmatiiviissä tilassa tehtä vä testi
SSV aliääniventur i
UBE Käytettä vissä olevan akun energia (REESS)
USFM yliäänivir tausmittar i
VH Ajoneuvo H
VL Ajoneuvo L
VPR haihtuvien hiukkasten poistolait e
WLTC kevyide n hyötyajoneuv ojen kansainvä linen testimenet elmäFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/6 26.11.2021  
2.2. Kemialliset symbolit ja lyhente et
C1 hiili 1 -ekvivalentti hiilivety
CH 4 metaani
C2H6 etaani
C2H5OH etanoli
C3H8 propaani
CH 3CHO asetaldehydi
CO hiilimonoksi di
CO 2 hiilidioksi di
DOP dioktyylif talaatti
H2O vesi
HCHO formaldeh ydi
NH 3 ammoniakki
NMHC muut hiilivedyt kuin metaani
NO x typen oksidit
NO typpioksi di
NO 2 typpidioksi di
N2O typpiokdisuuli
THC Hiilivedyt yhtee nsä
3. MÄÄRITELMÄ T
Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määr itelmiä:
3.0.1. ’Ajoneuvotyy pillä päästöjen osalta’ tark oitetaan sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka
a)eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella kohdassa 6.3.2 määr itelty ’interpo lointiperhe’ 
muodostuu
b)kuuluvat samaan liitteen B6 kohdassa 2.3.2 määr iteltyyn ”hiilidiok sidi-int erpolointialueeseen”
c)eivät eroa toisistaan minkään sellaisen ominaisuuden osalta, jolla on merkityksellistä vaikutusta pakokaasu ­
päästöihin ja joita ovat muiden muassa mutta eivät ainoastaan seuraa vat:
i)pilaantumista rajoitt avien laitteiden tyypit ja järjestys (esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskataly ­
saatt ori, LNT , SCR, LNC, hiukkasloukku taikka niiden yhdiste lmä yhdessä yksik össä)
ii)pakokaasujen takaisinkier rätys (on/ei, sisäinen/ulk oinen, jäähdytett y/jäähdyttämätön, matala paine / 
korke a paine / yhdistetty paine)
3.0.2. ’Moottor in iskutilavuudella’ tark oitetaan
iskumäntämoottori en tapauksessa moottorin nimellistä iskutila vuutta
kier tomän tämoottoreiden (Wankel) tapauksessa palotilan kaksi nkertaista nimellistä iskutilavuutta mäntää 
kohden.
3.0.3. ’Sylinter itilavuudella’ tark oitet aan
iskumäntämoottori en tapauksessa moottorin nimellistä iskutila vuutta
kier tomän tämoottoreiden (Wankel) tapauksessa palotilan nimellistä iskutila vuutta mäntää kohden.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/7  
3.0.4. ’Ajoneuvon hyväksyn nällä’ tark oitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää tämän säännön soveltamisalaan kuuluvien 
seikk ojen osalta.
3.1. Testilaitt eisto
3.1.1. ’Tarkkuudella’ tark oitet aan mitatun arvon ja kansalliseen standardiin jäljitettä vissä olevan vertailuar von välistä 
eroa, joka kuvaa tulok sen täsmällisyyttä. Ks. kuva 1.
3.1.2. ’Kalibroin nilla’ tark oitet aan mittausjär jestelmän vaste en asettamista niin, että järjeste lmän antama tulos on 
vertailusignaalien mukainen.
3.1.3. ’Kalibroin tikaasulla’ tark oitetaan puhdistet tua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa.
3.1.4. ’Kaksin kertaisella laimennusmenetelmällä’ tark oitetaan prosessia, jossa osa laimennetusta pakokaasuvir taukses ta 
otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiukkasnä ytteenot ­
tosuodattimeen.
3.1.5. ’Täysvirtaus laimennusjär jestelmällä’ tark oitetaan ajoneuvon koko pakokaasun jatkuvaa hallittua laimentamista 
ulkoilmalla käyttäen vakiotila vuuskerääjää (CVS ).
3.1.6. ’Linear isoinnilla’ tark oitetaan mat emaattisen suht een määr ittämistä pitoisuuden ja järjestelmä vastee n välille eri 
pitoisuuksia tai mater iaaleja käyttämällä.
3.1.7. ’Merkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä’ tark oitetaan komponentin tai moduulin säätämistä, korjaamista tai 
vaihtamista, joka voi vaikuttaa mittaustarkkuutee n.
3.1.8. ’Muilla hiilivedyillä kuin metaanilla’ (NMHC) tark oitetaan hiilivetyjen kokonaismäärää (THC) ilman metaania 
(CH4).
3.1.9. ’Toistotarkkuudella’ tark oitetaan sitä, missä määr in muuttumattomissa olosuhte issa toistetut mittauk set anta vat 
samat tulok set (kuva 1), ja tässä säännössä aina yhtä standardipoikkeamaa.
3.1.10. ’Vertailuar volla’ tark oitet aan arvoa, joka on jäljit ettävissä kansalliseen standardiin. Ks. kuva 1.
3.1.11. ’Asetusar volla’ tark oitetaan tavoitear voa, joka rajoitusjär jestelmällä pyritään saavuttamaan.
3.1.12. ’Kohdistamisella’ tark oitetaan mittauslaitteen säätämistä niin, että se antaa asianmukaisen vastee n kalibrointis ­
tandardiin, joka on 75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odote tun käyttöalueen enimmäisar vosta.
3.1.13. ’Hiilivetyjen kokonaismäär ällä’ (THC) tark oitetaan kaikkien liekki-ionisaatioilmaisimella (FID) mitattavis sa olevien 
haihtuvien aineiden summaa.
3.1.14. ’Verifioinnilla’ tark oitetaan sen arvioimista, ovatk o mittausjär jestelmän antamat tulok set sovellettavien 
vertailusignaalien mukaisia yhden tai useamman ennalta määr itetyn hyväks yntära ja-ar von tarkkuudella.
3.1.15. ’Nollakaasu lla’ tark oitetaan kaasua, joka ei sisällä analyyttejä ja jota käytetään analysaatt orin nollavast een 
asettamiseen.
3.1.16. ’Vasteajalla’ tark oitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan kompone ntin muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän 
vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun vertailupisteeksi on määr itelty näytteenotin, 
jolloin mitatun kompon entin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteik osta ja tapahtuu alle 0,1 
sekunnissa. Järjeste lmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousua jasta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/8 26.11.2021  
3.1.17. ’Viiveellä’ tark oitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepist eessä järjestelmä n vastees een, 
joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun vertailupisteeksi on määr itelty näytteenotin. 
Kaas umaisten komponenttien osalta tämä on mitatun kompon entin siirtymäaika näytteenottim esta 
tunnistimeen.
3.1.18. ’Nousuajalla’ tark oitet aan 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vastei den (t90 – t10) välistä 
ajallista eroa.
Kuva 1
Tarkkuuden, toist otarkkuuden ja vertailuar von määr itteleminen
3.2. Ajovastus ja dynamometr in säätäminen
3.2.1. ’Ilmanv astuk sella’ tark oitetaan voimaa, joka vastustaa ajoneuvon eteen päin suuntautuvaa liikettä ilman läpi.
3.2.2. ’Aerodynaamisella patopisteellä’ tark oitetaan ajoneuvon pinnalla olevaa pistettä, jossa tuulen nopeus on nolla.
3.2.3. ’Tuulimittar in peittymisellä’ tark oitet aan ajoneuvon läsnäolon vaikutusta tuulimittar in mittaustoimint oon, kun 
ilmavir ran suht eellinen nopeus on eri kuin ajoneuv on nopeus yhdistettynä tuulen nopeut een maan pintaan 
nähden.
3.2.4. ’Rajoitetulla analyy sillä’ tark oitetaan sitä, että ajoneuvon otsapinta-ala ja ilmanv astuskerroi n on määr itetty 
toisistaan riippumatta ja että näitä arvoja käytetään liike yhtälössä.
3.2.5. ’Ajokuntoisen ajoneuvo n massalla’ tark oitetaan valmista jan erittelyn mukaisilla vakiov arusteilla varuste tun 
ajoneuv on massaa mukaan luettuina kuljetta jan, polttoai neen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja 
nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytken tälaittei den, varap yörien ja työkalujen massat, jos nämä on 
asennettu.
3.2.6. ’Kuljettajan massalla’ tark oitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen 
vertailupisteessä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/9  
3.2.7. ’Ajoneuvon suur immalla kuor mituk sella’ tark oitetaan suur inta teknisesti sallittua massaa kuor mitettuna, josta 
vähennetään ajokunt oisen ajoneuv on massa, 25 kg ja kohdassa 3.2.8 määr itelty lisävarusteiden massa.
3.2.8. ’Lisävaru steiden massalla’ tark oitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien suur inta massaa, jotka voidaan asentaa 
ajoneuv oon vakiov arusteiden lisäksi valmista jan erittelyjen mukaisesti.
3.2.9. ’Lisävaru steilla’ tark oitet aan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiov arusteisi in, jotka asennetaan 
ajoneuv oon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata.
3.2.10. ’Ympär istön vertailu olosuhteilla (ajovastusmittausten osalta)’ tark oitet aan ympäristöolosuht eita, joiden suhte en 
mittaustulos korjataan:
a)Ilmanpaine: p0 = 100 kPa
b)Ilman lämpöti la: T0 = 20 °C
c)Kuivan ilman tihey s: ρ0 = 1 189 kg/m3
d)Tuulen nopeus: 0 m/s.
3.2.11. ’Vertailunopeudella’ tark oitetaan ajoneuvon nopeutta, jolla ajovastus määr itetään tai alustadynamometr in 
kuor mitus tode nnetaan.
3.2.12. ’Ajovastuk sella’ tark oitetaan ajoneuvon eteen päin suuntautuvaa liikettä vastusta vaa voimaa, joka mitataan vapaa 
rullaus -menetelmällä tai menetelmillä, joilla vastaav alla tavalla otetaa n huomioon ajolaitteen kitkahäviöt.
3.2.13. ’Vier intävastuksella’ tark oitetaan ajoneuvon liike ttä vastustavi a renkaiden voimia.
3.2.14. ’Liike vastu ksella’ tark oitetaan ajoneuvon eteen päin suuntautuvaa liike ttä vastustavaa väänt ömomenttia, joka 
mitataan ajoneuvon vetäv ille pyörille asennetuilla vääntömomenttimittareilla.
3.2.15. ’Simuloidulla ajovastuksella’ tark oitetaan ajoneuvoon alustadynamometr illa kohdistuvaa ajovast usta, jolla on 
tark oitus simuloida ajovastusta tiellä ja joka koostuu alustadynamometr in kohdistamasta voimasta ja 
ajoneuv on liikett ä vastustavis ta voimis ta alustadynamometr illa ajettaessa ja arvioidaan toisen astee n 
polynomin kolmen term in avulla.
3.2.16. ’Simuloidulla liikevastu ksella’ tark oitetaan ajoneuvoon alustadynamometr illa kohdistuvaa liikevastusta, jolla on 
tark oitus simuloida tiellä mitattua liikev astusta ja joka koostuu alustadynamometr in kohdistamasta 
vääntömomentista ja ajoneuvon liikettä vastustavasta vääntömomentista alustadynamometr illa ajettaessa ja 
arvioidaan toisen asteen polynomin kolmen term in avulla.
3.2.17. ’Kiinteällä tuulimittauksella’ tark oitet aan tuulen nopeuden ja suunnan mittaamista tuulimittar illa, joka sijoitetaan 
testitien reunaan paikkaan ja korkeudell e, jossa tuuliolot ovat edustavimmat .
3.2.18. ’Vakiovar usteilla’ tark oitet aan ajoneuv on peruskokoonpano a, johon sisältyvät kaikki sopimuspuolen säädöksissä 
vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustet asoa koskevia 
lisävaatimuksia.
3.2.19. ’Tavoiteajovastuksella’ tark oitetaan ajovastusta, joka on tark oitus saavu ttaa alustadynamometr illa.
3.2.20. ’Tavoiteliike vastuksella’ tark oitet aan liikevastusta, joka on tark oitus saavuttaa.
3.2.21. ’Ajoneuvon vapaar ullaustilalla’ tark oitetaan käyttöjär jestelmää, jonka avulla voidaan määr ittää ajovastus tarkasti ja 
toist ettavasti ja säätää dynamometr i tarkasti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/10 26.11.2021  
3.2.22. ’Tuulikor jauk sella’ tark oitetaan korjausta, joka tehdään ajovastukseen kohdistuvan tuulen vaikutuksen 
korjaamiseksi ja joka perustuu kiint eään tai ajoneuv ossa teht ävään tuulimittaukseen.
3.2.23. ’Suur immalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’ tark oitetaan ajoneuvolle määr itettyä suur inta massaa, joka 
perustuu ajoneuv on rake nteeseen ja ominaisuuk siin.
3.2.24. ’Ajoneuvon todellisella massalla’ tark oitetaan ajokunt oisen ajoneuv on massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon 
asennettujen lisävarusteiden massalla.
3.2.25. ’Ajoneuvon testimassalla’ tark oitetaan ajoneuvon todelli sen massan, 25 kg:n ja ajoneuv on kuor mitusta edustavan 
massan summaa.
3.2.26. ’Ajoneuvon kuor mitusta edustavalla massalla’ tark oitetaan x prosentin osuutta ajoneuv on suur immasta 
kuor mituk sesta, jolloin x on luokan M ajoneuv ojen tapaukse ssa 15 prosenttia ja luokan N ajoneuvoj en 
tapaukse ssa 28 prosenttia.
3.2.27. ’Suur immalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla’ (MC) tark oitetaan moottor iajoneuv on ja yhden tai 
useamman perävaunun yhdistelmälle määr itettyä suur inta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja 
ominaisuuk siin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperäva unun yhdistelmälle määr itettyä suur inta massaa.
3.2.28. ’n/v-suhteella’ tark oitetaan moottor in pyörimisnopeutta jaettuna ajoneuvon nopeudella.
3.2.29. ’Yksirullaisella dynamometr illa’ tark oitetaan dynamometr ia, jossa ajoneuvon akselin kukin pyörä on kosketuksissa 
yhteen rullaan.
3.2.30. ’Kaksir ullaisella dynamometr illa’ tark oitetaan dynamometr ia, jossa ajoneuvon akseli n kukin pyörä on 
koske tuksissa kahteen rullaan.
3.2.31. ’Vetävällä akse lilla’ tark oitetaan ajoneuv on akseli a, joka pystyy siirtämään käyttö voimaener giaa ja/tai ottamaan 
talteen energiaa riippumatta siitä, onk o toimint o mahdollinen vain tilapäisesti vai pysyvästi ja/tai kuljettajan 
valittavissa.
3.2.32. ’Kaksip yörävetodynamometr illa’ tark oitetaan dynamometr ia, jossa ajoneuvon akseleista vain yhden pyörät ovat 
koske tuksissa rullaan tai rulliin.
3.2.33. ’Nelip yöräveto dynamometr illa’ tark oitetaan dynamometr ia, jossa ajoneuv on kummankin akselin pyörät ovat 
koske tuksissa rulliin.
3.2.34. ’Kaksip yörävetotilassa käytettävällä dynamometr illa’ tark oitetaan kaksipy örävetodynamometri a taikka nelip yöräve ­
todynamometri a, joka simuloi iner tiaa ja ajovastusta ainoastaan testia joneuv on vetäv ällä akselilla ja jossa 
ei-vetävän akselin pyörivät pyörät eivät vaikuta mittaustulok seen verrattuna tilant eeseen, jossa ne eivät pyöri.
3.2.35. ’Nelip yöräveto tilassa käytettävällä dynamometr illa’ tark oitetaan nelip yörävet odynamometr ia, joka simuloi iner tiaa 
ja ajovastusta testia joneuv on kummallakin akselilla.
3.2.36. ’Rullauksella’ tark oitetaan joko automaa ttivaihteist on tai kytkimen toim intoa, jolla moottor i kytketä än 
automaattisesti irti ajolaitte esta, kun käyttövoimaa ei tarvita lainkaan tai nopeutta halutaan vähentää hitaasti, ja 
jonka aikana moott ori voi olla jout okäynnillä tai sammut ettuna.
3.3. Täyssähk ö-, täyspoltt omoottori -, sähk öhybr idi- ja polttok ennoajo neuvot ja vaihtoeht oisilla polttoaineilla 
toimivat ajoneuvot
3.3.1. ’Täyssähköisellä toimintasäteellä’ (all-electr ic rang e, AER) tark oitetaan ulkopuolelta ladattavan sähk öhybridia­
joneuv on kulkemaa kokonaismatkaa varausta purkavan testin alusta siihen pisteeseen testin aikana, jossa 
polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoainetta .
3.3.2. ’Täyssähköajoneuv on toimintasäteellä’ (pure electr ic range, PER) tark oitetaan täyssähk öajoneuv on kulkemaa 
kokonaismatkaa varausta purka van testin alusta lopetuskr iteer in saavu ttamiseen.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/11  
3.3.3. ’Todellisella varausta purkavalla toimintasäteellä’ (RCDA) tark oitet aan kuljettua matkaa toisiaan seuraa vissa WLTC- 
sykleissä varausta purkavassa toim intatilassa, kunnes ladattavan sähk öenergian varast ointijärj estelmän (REESS) 
varaus on purettu.
3.3.4. ’Varausta purkavan syklin toimintasäteellä’ (RCDC) tark oitetaan kuljettua matkaa varausta purka van testin alusta sen 
syklin päättymiseen, joka edeltää lopetuskr iteer in täyttävää sykliä tai syklejä, mukaan luettuna siirtymäsykli, 
jonka aikana ajoneuvo on voinut toimia sekä varausta purka vassa että varausta ylläpitävässä toimintatilassa.
3.3.5. ’Varausta purkavalla toimintatilalla’ tark oitetaan toimintatilaa, jossa REESS-jär jestelmään varast oidun energian 
taso voi vaihdella mutta jossa se ajoneuvoa ajettaessa keskimäär in vähenee, kunnes siirrytään varausta 
ylläpitävään toimintatilaan.
3.3.6. ’Varausta ylläpitäv ällä toimintatilalla’ tark oitetaan toim intatilaa, jossa REESS-jär jestelmään varast oidun energian 
taso voi vaihdella mutta jossa varaustaso pysyy ajoneuv oa ajettaessa kesk imäär in neutraalina.
3.3.7. ’Käyttötekijöillä’ (utility factor) tark oitetaan suht eita, jotka perustuvat ajotilastoihin varausta purkavassa 
toimintatilassa saavut etun toim intasäteen mukaan ja joilla painotet aan ulkopuolelta ladattavien sähk öhybridia­
joneuv ojen varausta purkavassa ja varausta ylläpitävässä toimintatilassa syntyvät yhdisteiden pakokaasupäästöt, 
hiilidioksi dipäästöt ja polttoainee nkulutus.
3.3.8. ’Sähkökoneella’ tark oitetaan energianmuunninta joka muuntaa sähk öenergian mekaaniseksi energiaks i tai 
päinva stoin.
3.3.9. ’Energianmuuntimella’ tark oitetaan järjestelmää, josta ulos saata van energian muoto on eri kuin siihen syötetyn 
energian.
3.3.9.1. ’Käyttö voimaenergian muuntimella’ tark oitetaan voimalai tteen sisältämää energianmuunninta, joka ei ole 
oheislaite ja jonka tuottamaa energiaa käytetään suoraan tai välillisesti ajoneuv on käyttövoimana.
3.3.9.2. ’Käyttö voimaenergian muuntimen luok alla’ tark oitetaan i) polttomoott oria, ii) sähk ökonetta tai iii) polttok ennoa.
3.3.10. ’Energianvar astointijär jestelmällä’ tark oitetaan järjestelmä ä, joka varastoi energiaa ja vapauttaa sitä samassa 
muodossa kuin syötettäe ssä.
3.3.10.1. ’Käyttö voimaenergian varastointijär jestelmällä’ tark oitetaan voimalaitt een sisältämää energianvarast ointijär ­
jestelmää, joka ei ole oheislait e ja jonka tuottamaa energiaa käytetään suoraan tai välillisesti ajoneuvon 
käyttö voiman a.
3.3.10.2. ’Käyttö voimaenergian varastointijär jestelmän luokalla’ tark oitetaan i) polttoaineen varast ointijärj estelmää, ii) 
ladattavaa sähk öenergian varastoi ntijär jeste lmää tai iii) ladatta vaa mekaanisen energian varastointi järjestelmä ä.
3.3.10.3 ’Energian muodolla’ tark oitetaan i) sähk öenergiaa, ii) mekaanista energiaa tai iii) kemiall ista energiaa (myös 
polttoaineita).
3.3.10.4. ’Polttoaineenva rastointijär jestelmällä’ tark oitetaan käyttöenergian varastoi ntijär jeste lmää, joka varast oi kemiallista 
energiaa nestemäisenä tai kaasumaisena polttoai neena.
3.3.11. ’Vastaav alla täyss ähköisellä toimintasäteellä’ (EAER) tark oitet aan sitä osuutta todellisesta varausta purkavasta 
kokonaistoi mintasäteestä RCDA, jossa käytetään REESS-jär jeste lmän antamaa sähk öä varausta purka van 
toimintasät een testin aikana.
3.3.12. ’Hybr idisähköajoneuvolla’ (HEV) tark oitetaan hybr idiajon euvoa, jossa yksi käyttövoimaenergianmuuntimista on 
sähk ökone.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/12 26.11.2021  
3.3.13. ’Hybr idiajoneuvolla’ tark oitetaan ajoneuv oa, jonka voimalai tteessa on ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa 
käyttö voimaener gianmuunninta ja ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergian varastointi jär­
jestelmää.
3.3.14. ’Energian nettomuutoks ella’ tark oitetaan REESS-jär jestelmän energian muutosta jaettuna testiajoneuv on 
energiantar peella syklissä.
3.3.15. ’Vain sisäisesti ladattava lla hybr idisähköajoneuvolla’ (NO VC-HEV) tark oitetaan hybridisähk öajoneuv oa, jota ei voi 
ladata ulkoisesta lähtee stä.
3.3.16. ’Ulkopuolelta ladattava lla hybr idisähköajoneuvolla’ (OVC-HEV) tark oitetaan hybridisähk öajoneuv oa, joka voidaan 
ladata ulkoisesta lähtee stä.
3.3.17. ’Täyssähköajoneuv olla’ (PEV) tark oitetaan ajoneuvoa, jonka voimalai tteessa on käyttö voimaener gian muuntimina 
pelkästään sähk ökoneita ja jossa käyttövoimaenergian varastointi järjestelmin ä on ainoastaan ladatta via 
sähk öenergian varast ointijärj estelmiä.
3.3.18. ’Polttok ennolla’ tark oitetaan energianmuunninta, joka muuntaa kem iallisen energian (syöttö) sähk öenergiaksi 
(tuotto) tai päinv astoin.
3.3.19. ’Polttok ennoajoneuvo lla’ (FCV) tark oitet aan ajoneuvoa, jonka voimalaitt eessa on käyttö voimaener gian ­
muuntimina ainoastaan polttok ennoja ja sähk ökoneita.
3.3.20. ’Polttok ennohybr idiajoneuvo lla’ (FCHV) tark oitet aan polttok ennoajo neuvoa, jonka voimalait teessa on käyttövoi­
maenergian varastointi järjestelminä ainakin yksi polttoai neenvarast ointijärj estelmä ja ainakin yksi ladatta va 
sähk öenergian varast ointijärj estelmä.
3.3.20.1. ’Vain sisäisesti ladattava lla polttokennohybr idiajoneuvo lla’ (NO VC-FC HV) tark oitetaan polttok ennohybri dia­
joneuv oa, jota ei voi ladata ulkoisesta lähtee stä.
3.3.20.2. ’Ulkopuolelta ladattava lla polttokenn ohybr idiajoneuvo lla’ (OVC-FC HV) tark oitetaan polttok ennohybri diajoneuv oa, 
joka voidaan ladata ulkoisesta lähte estä.
3.3.21. ’Kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvo lla’ tark oitetaan ajoneuv oa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen 
varastoi ntijär jestelmä ä ja joka on suunnit eltu toimimaan pääasiassa vain yhdellä polttoai neella kerr allaan. 
Molempien polttoai neiden samanaikainen käyttö kuitenkin sallitaan määrän ja kest on mukaan rajoitettuna.
3.3.22. ’Kahdella polttoaineella toimivall a kaasu ajoneuv olla’ tark oitet aan kahdella polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, jonka 
käyttämät kaksi polttoai netta ovat bensiini (bensiinitila) ja joko nesteka asu, maakaasu/biometaani tai vety .
3.3.23. ’Täyspolttomoottor iajoneuvo lla’ tark oitetaan ajoneuvoa, jonka kaikki käyttövoimaenergianmuuntimet ovat 
polttomoott oreita
3.3.24. ’Ajoneuvoss a olevalla latauslaitteella’ tark oitetaan ajo-REESS-jär jestelmän ja ajoneuvon latauspistoras ian välistä 
sähk öistä tehonmuunninta.
3.3.25. ’Polttoaine vaati muksil taan joustav alla ajoneuvolla’ tark oitetaan niin kutsuttua flex-fuel-ajone uvoa, jossa on yksi 
polttoaineen varastoi ntijär jeste lmä ja joka voi toimia erilaisilla kahden tai useamman polttoaineen seoksil la.
3.3.26. ’Polttoaine vaati muksil taan joustavalla etanoliajoneuvolla’ tark oitetaan flex-fuel-ajone uvoa, joka voi toimia 
bensiinillä tai bensiinin ja etanolin seoksella, jossa on enintään 85 prosenttia etanolia (E85).
3.3.27. ’Yhdellä polttoaineella toimival la ajoneuv olla’ tark oitetaan ajoneuv oa, joka on ensisij aisesti suunnit eltu toimimaan 
yhdellä polttoai netyypillä.
3.3.28. ’Yhdellä polttoaineella toimival la kaasuajoneuvolla’ tark oitet aan ajoneuv oa, joka on ensisij aisesti suunnit eltu 
toimimaan pysyvästi nestekaas ulla tai maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös olla 
bensiinijä rjeste lmä ainoastaan hätätapauksia ja käynnistystä varten ja jonka bensiinisäiliön tilavuus on 
enintään 15 litraa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/13  
3.4. Voimalaite
3.4.1. ’Voimalaitteella’ tark oitetaan ajoneuv ossa olevaa seuraavien kokonaisyhdistelmää: käyttö voimaenergian 
varastoi ntijär jestelmä t, käyttö voimaener gian muuntimet, ajolaitteet, jotka tuottavat pyörille mekaanista 
energiaa ajoneuv on käyttövoimaksi, sekä oheislaitteet.
3.4.2. ’Apulaitteilla’ tark oitetaan energiaa kuluttavi a, muunta via, varastoivia tai tuottavia laitteita tai järjestelmiä, jotka 
on asennettu ajoneuvoon muita tark oituksia kuin ajoneuvon käyttövoiman tuottamista varten ja joita ei sen 
vuoksi pidetä voimalaittee n osana.
3.4.3. ’Oheislaitteilla’ tark oitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varast oivia tai tuotta via laitteita, joiden energiaa ei 
käytetä ensisij aisesti ajoneuv on käyttövoiman tuottamista varten mutta jotka ovat voimalai tteen toiminnan 
kannalta olennaisia ja joita sen vuoksi pidetään voimalaittee n osana.
3.4.4. ’Ajolaitteella’ tark oitetaan voimalaitt een keskenään kytkettyjä elementtejä, joilla siirretään mekaanista energiaa 
käyttö voimaener gian muuntimien ja pyörien välillä.
3.4.5. ’Käsivalin taisella vaihte istolla’ tark oitetaan vaihte istoa, jossa vaihdetta voidaan vaihtaa ainoastaan kuljettajan 
toimen piteellä.
3.5. Yleistä
3.5.1. ’Kriteer ipäästöillä’ tark oitetaan päästöjen sisältämiä yhdisteitä, joille asetetaan raja-ar vot tässä säännössä.
3.5.2. Varattu
3.5.3. Varattu
3.5.4. Varattu
3.5.5. Varattu
3.5.6. ’Syklin energiantar peella’ tark oitetaan laskennallista positiivista energiaa, jonka ajoneuvo vaatii määrätyn syklin 
ajamiseen.
3.5.7. ’Estolaitteella’ tark oitetaan rakenteeseen kuuluvaa laite tta, joka havainnoi lämpötilaa, ajoneuvon nopeutta, 
moottori n pyörimisnopeutta, vaihdetta, imusar jan painetta tai jotain muuta parametr ia aktivoidakseen, 
muuttaaks een, viivästääkseen tai poistaakseen pääst öjenrajoitusjär jeste lmän jonkin osan toiminnan taikka joka 
vähentää päästöjenra joitusjär jestelmän tehokkuutta sellaisissa olosuhteissa, joiden voidaan kohtuudella odottaa 
esiintyvän ajoneuvon tavanomaisen toiminnan ja käytön aikana.
3.5.8. ’Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla’ tark oitet aan selkeäs ti määr iteltävää kuljettajan valittavissa olevaa tilaa, 
joka voi vaikuttaa pääst öihin taikka polttoai neen tai energian kulutuk seen.
3.5.9. ’Ensisijaisella ajotilalla’ tark oitetaan tässä säännössä yksittäistä kuljettajan valittavi ssa olevaa toimintatilaa, joka 
valitaan aina, kun ajoneuv o käynnist etään riippumatta siitä kuljettajan valitta vissa olevasta ajotilasta, joka oli 
käytössä, kun ajoneuv o edellisen kerr an sammut ettiin, ja joksi ei voida määr itellä toista ajotilaa. Sen jälkeen, 
kun ajoneuv o on käynniste tty, ensisij aisesta ajotilasta voidaan siirtyä toiseen kuljetta jan valittavis sa olevaan 
ajotilaan vain kuljettajan tietoisilla toimill a.
3.5.10. ’Vertailuolosuhteilla (massapäästöjen laskemisen osalta)’ tark oitetaan olosuhte ita, joihin kaasuntihey det perustuvat 
ja jotka ovat 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C).
3.5.11. ’Pakokaasupäästöillä’ tark oitetaan pakoputkesta pääseviä kaasumaisia, kiint eitä ja neste mäisiä yhdistei tä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/14 26.11.2021  
3.5.12. ’Valinnanvar aisella käynnistystilalla’ tark oitetaan tässä säännössä kuljettajan valitta vissa olevaa tilaa, jonka 
kuljettaja voi asettaa tilaksi, joka valitaan autom aattisesti, kun ajoneuvo käynniste tään. Sen jälkeen, kun 
ajoneuv o on käynniste tty, valinnan varaisesta ajotilasta voidaan siirtyä toiseen kuljettajan valittavissa olevaan 
ajotilaan vain kuljettajan tietoisilla toimill a.
3.6. Hiukkasmassa/hiukkasmäärä (PM/PN)
Termiä ”hiukkaset” käytetään tavanomaisesti aineesta, jota luonnehditaan (mitataan) ilmassa (suspendoitunut 
aine, particle), ja laskeutuneesta aineesta (par ticulat e).
3.6.1. ’Hiukk asmäär ällä’ (par ticle number , PN) tark oitetaan ajoneuvon pakoputkes ta pääsevien kiint eiden hiukkast en 
määrää, joka määr itetään tässä säännössä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenet elmillä.
3.6.2. ’Hiukk asmassalla’ (par ticulate matt er, PM) tark oitetaan ajoneuvon pakoputkesta pääsevien hiukkasten massaa, 
joka määr itetään tässä säännössä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenet elmillä.
3.7. WLTC
3.7.1. ’Moottor in nimellisteholla’ (Prated) tark oitetaan moottori n suur inta nettot ehoa (kW) mitattuna E-säännön nro 85 
vaatimusten mukaisesti.
3.7.2. ’Suur immalla nopeudella’ (vmax) tark oitet aan valmista jan ilmoittamaa ajoneuv on suur inta nopeutta. Jos suur inta 
nopeutta ei ole ilmoitettu, se määr itetään E-säännön nro 68 mukaisesti.
3.8. Menettely
3.8.1. ’Jaksoittaisesti regenero ituvalla järjestelmällä’ tark oitetaan päästöjä rajoitta vaa järjestelmää (kuten katalysaattor ia tai 
hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroita va.
3.9. Haihtumispäästöt
3.9.1. ’Polttoainesäiliöjär jestelmällä’ tark oitet aan polttoaineen varast ointiin käytettä viä laitteita, joita ovat 
polttoainesäiliö, polttoai neen täyttölait e, täyttöauk on tulppa ja polttoainepum ppu, jos se on asennettu 
polttoainesäiliöön tai siihen kiinni.
3.9.2. ’Polttoainejär jestelmällä’ tark oitetaan ajoneuvossa polttoainetta varastoi via tai kuljettav ia komponentt eja, joita 
ovat polttoai nesäiliöjär jestelmä , kaikki polttoai ne- ja höyryputket, mahdolliset muut kuin säiliöön asennetut 
polttoainepum put ja aktiivihiilisäiliö.
3.9.3. ’Butaanik apasiteetilla’ (BWC) tark oitetaan butaanimassaa, jonka aktiivihiilisäiliö kyken ee adsorboimaan.
3.9.4. ’BW C300:lla’ tark oitetaan butaanikapasiteettia 300 polttoainevanhentamissyklin jälkeen.
3.9.5. ’Läpäise vyyskertoimella’ (PF) tark oitet aan tekijää, joka määr itetään tiettynä aikana syntyvien hiilivetyhä viöiden 
mukaan ja jota käytetään lopulliste n haihtumispäästöjen määr ittämiseen.
3.9.6. ’Yksikerroksise lla ei-metallisella polttoainesäiliöllä’ tark oitetaan polttoai nesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan 
yksi ei-metallinen mate riaalikerr os, mukaan luettuina fluoratut/sulf onoidut mate riaalit.
3.9.7. ’Monike rroksise lla polttoainesäiliöllä’ tark oitetaan polttoai nesäiliötä, jonka rakent eessa on vähintään kahta erilaista 
kerr oksittaist a mater iaalia, joista yksi on hiilivetyjä läpäisemätön tä mat eriaalia.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/15  
3.9.8. ’Suljetulla polttoainesäiliöjär jestelmällä’ tark oitetaan polttoainesä iliöjär jestelmää, josta ajoneuv on ollessa 
pysäk öitynä ei haihdu polttoai nehö yryjä liitteen C3 kohdassa 6.5.9 määr itellyssä 24 tunnin vuorokausivaihtelu ­
testissä, kun testi tehdään liitte en B3 kohdassa 7 määr itetyllä sovellettavalla vertailupolttoaineell a.
3.9.9. ’Haihtumispäästöillä’ tark oitetaan tämän säännön yhte ydessä moottoriajoneuvon polttoai nejär jestelmä stä 
haihtumalla poistuvia hiilivetyjä ajoneuvon ollessa pysäk öitynä ja välittömäs ti ennen suljetun polttoainesäiliön 
täyttämistä uudelleen.
3.9.10. ’Paineenlaskun aiheuttamalla puhallushäviöllä’ tark oitetaan suljetusta polttoainesäiliöjärj estelmästä paineenlaskun 
yhte ydessä ainoastaan järjestelmän aktiivihiilisäiliön kautta vapautuvia hiilivetyjä.
3.9.11. ’Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodolla’ tark oitetaan paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön 
hiilivetyjä, jotka virtaavat aktiivihiilisäiliön läpi paineenlaskun aikana.
3.9.12. ’Polttoainesäiliön purkau tumispaineella’ tark oitetaan vähimmäispainetta, jossa suljettu polttoai nesäiliöjär jestelmä 
alkaa tuulettua säiliönsisäisen paineen takia.
3.9.13. ’2 gramman ylivuodon’ katsotaan tapahtuneen, kun aktiivihiilisäiliöstä vapautuneiden hiilivetyjen kumulatiivinen 
määrä on 2 grammaa.
3.10. Ajoneuvon sisäinen valvont ajärjestelmä (OBD)
3.10.1. ’Ajoneuvon sisäisellä valvontajär jestelmällä (OBD-jär jestelmällä)’ tark oitetaan tässä säännössä ajoneuvon sisäistä 
järjeste lmää, joka pystyy havaitsemaan valvottujen päästöjenra joitusjär jestelmien vikoja, määr ittämään vian 
todennäk öisen vaikutusalueen tieto koneen muistiin tallennettujen vikak oodien avulla ja sytyttämään 
vianilmaisimen, jolla viasta ilmoitetaan ajoneuvon käyttäjälle.
3.10.2. ’OBD-perheellä’ tark oitet aan valmista jan määr ittelemää sellaisten ajoneuvojen ryhmää, joiden ominaisuuk sien 
voidaan ajoneuv ojen rakenteen perusteella olettaa olevan samankaltaiset pakokaasupäästö jen ja OBD- 
järjeste lmien osalta. Kaikkien perheeseen kuuluvien ajoneuv ojen on noudatetta va tämän säännön kohdassa 
6.8.1 määr iteltyjä vaatimuks ia.
3.10.3. ’Päästöjenr ajoitusjär jestelmällä’ tark oitetaan OBD-jär jestelmän yhte ydessä moottorin toiminnan sähk öistä 
ohjainta sekä kaikkia pakokaasu- ja haihtumispäästöihi n vaikutta via laitteita, jotka lähettä vät tieto ja ohjaimelle 
tai vastaanottava t tieto ja ohjaimelta.
3.10.4. ’Vianilmaisimella’ tark oitet aan ääni- tai valomerkkiä, joka selkeäs ti ilmoittaa ajoneuvon kuljetta jalle viasta OBD- 
järjeste lmään yhte ydessä olevassa päästöihi n vaikutta vassa kompon entissa tai itse OBD-jär jestelmässä.
3.10.5. ’Vialla’ tark oitetaan päästöihin vaikuttavan osan tai järjeste lmän vikaa, joka johtaa kohdassa 6.8.2 tark oitettujen 
OBD-jär jestelmää koske vien pääst örajo jen ylittymiseen, tai sitä, että OBD-jär jestelmä ei pysty täyttämään 
liitteessä C5 esitettyj ä valvonta a koskevia perusvaatimuk sia.
3.10.6. ’Lisäilmalla’ tark oitetaan ilmaa, joka otet aan pakojär jestelmään pumpun tai imuventtiilin avulla tai muulla 
tavalla ja jota käytetään hapettamaan pakokaasuvir rassa olevaa hiilimonok sidia ja hiilivetyjä.
3.10.7. ’Moottor in sytytys katk olla’ tark oitetaan sitä, että kipinäsytytysmoott orin sylint erissä oleva polttoai ne ei syty , 
koska kipinää ei synn y, polttoaineen annostus ei toimi, puristus on liian pieni tai siihen on jokin muu syy. 
Ajoneuvon sisäisessä valvon nassa sillä tark oitetaan sitä epäonnistuneiden sytytyst en prosenttiosuutta, joka 
(valmistajan ilmoituk sen mukaan) johtaisi kohdan 6.8.2 mukaiste n OBD-jär jestelmää koske vien päästöra jojen 
ylittymiseen, tai prosenttiosuutta, joka voi johtaa katalysaattor in tai katalysaatt oreiden tuhoisaan 
ylikuumenemiseen.
3.10.8. ’OBD-ajosyklillä’ tark oitetaan jaksoa, joka koostuu moottor in käynnistämisestä, käynnistä, jonka aikana 
mahdollinen vika havaitaan, ja moottorin pysäyttämisestä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/16 26.11.2021  
3.10.9. ’Lämmity sjaksolla’ tark oitetaan jaks oa, jonka aikana moottor ia käytetään kylliksi, jotta jäähdytysnestee n 
lämpötila kohoaa vähintään 22 K moottor in käynnistyshetke stä mitattuna ja saavu ttaa vähintään 343 K:n 
(70 °C:n) lämpöti lan.
3.10.10. ’Polttoaineen syötönsäädöllä’ tark oitetaan syötetyn polttoai nemäärän säätöä takaisinkytke nnän perusteella. Lyhyen 
aikaväli n syötönsäädöllä tark oitetaan muuttuvaa tai välitön tä säätelyä. Pitkän aika välin säädöllä tark oitet aan 
edellistä selvästi vähittäisempiä muutoksia syöttöj ärjestelmän säädössä. Pitkän aika välin säädöllä otetaa n 
huomioon ajoneuvoj en eroavaisuudet ja vähittäiset, ajan myötä tapahtuvat muutokset.
3.10.11. ’Lask ennallisella kuor mitusar volla’ (CLV) tark oitetaan suhteellista ilmavi rtausta jaettuna huippuvir tauk sella. Jos 
mahdollista, huippuvir tauksen arvoa korjaavana tekijänä otetaan huomioon korkeus meren pinnasta. Tämän 
määr itelmän avulla saadaan moottori sta riippumaton suhdeluku, joka antaa ajoneuvoa huoltav alle henkilölle 
tiedon siitä, kuinka suur i osa moottoritehosta on käytössä (täyskaasu 100 prosenttia).
3.10.12. ’Päästöjenr ajoitusjär jestelmän pysyväl lä perussäätötilalla’ tark oitetaan tilannetta, jossa moottori nohjain on siirtynyt 
käyttämään pysyviä säätöar voja, jolloin se ei tarvitse tieto ja sellaiselta vikaantuneelta kompone ntilta tai 
järjeste lmältä, jonka vikaantuminen voisi johtaa kohdassa 6.8.2 tark oitettujen OBD-jär jestelmää koskevi en 
päästöra jojen ylittymiseen.
3.10.12.1. Pysyvällä tark oitetaan tässä, että perussäätötilaa ei voida palauttaa eli että sitä diagnoosi- tai valvont astrategiaa, 
joka aiheutti päästöjen rajoituksen perussäät ötilan, ei voida käyttää seuraavan ajosyklin aikana, ja että 
perussäätötilan aiheuttamat olosuhteet eivät enää esiinny . Mitään muita päästöjen perussäätöt iloja ei pidetä 
pysyvinä.
3.10.13. ’Voimanulosoton kytkentälaitteella’ tark oitetaan ajoneuvon moottori sta voimansa saavaa laitetta, jonka avulla 
voidaan käyttää ajoneuvoon asennettuja lisävaruste ita.
3.10.14. ’Saatavuudella’ tark oitetaan kaikkien niiden pääst öihin liittyvien OBD-tietojen, kaikki vikak oodit mukaan 
luettuina, joita tarvitaan ajoneuvon pääst öihin vaikuttavien kompon enttien tarkastukseen, vianmäär ityksee n, 
huolto on tai korjauks een, saatavuutta vianmäär itykseen tark oitetulta vakioliittimeltä sarjapor tin kautta (liitt een 
C5 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.5 mukaisesti).
3.10.15. ’Rajoittamattomalla’ tark oitetaan
3.10.15.1. tieto jen saata vuutta niin, että pelkästään valmistajalta saatavaa koodia tai vastaav aa laitetta ei tarvita, tai
3.10.15.2. saatavuutta, joka mahdollistaa tuotetun tiedon arvioinnin ilman erityisiä ainutk ertaisia dekoodaustietoja, ellei 
kyseisiä tietoja itsessään ole standardoitu.
3.10.16. ’Standar doidulla’ tark oitetaan sitä, että kaikki datavir tatiedot, mukaan luettuna kaikki käytetyt vikak oodit, 
tuotetaan yksinomaan sellaisten teoll isuuden standardien mukaisesti, jotka johtav at mahdollisimman suureen 
yhdenmukaistamiseen ajoneuv oteollisuudessa sen ansiosta, että niiden muoto ja sallitut vaihtoehdot on 
selkeästi määr itelty, ja joiden käyttö on nimenomaisesti sallittu tämän säännön mukaan.
3.10.17. Varattu
3.10.18. ’Puutteella’ tark oitet aan ajoneuvojen sisäist en valvont ajärjestelmien (OBD-jär jestelmien) osalta sitä, että 
valvotta vassa kompon entissa tai järjestelmäs sä on tilapäisiä tai pysyviä käyttöominaisuuksia, jotka heikentä vät 
kyseisten kompon enttien tai järjestelmien muuten tehokasta sisäistä valvon taa tai eivät täytä kaikkia muita 
sisäisen valvon tajärjestelmän tarkk oja vaatimuksia.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/17  
3.10.19 ’Varakäyntitoiminno lla’ tark oitet aan muuta perussäätötilaa kuin päästöjenra joitusjär jestelmän perussäätötilaa.
3.10.20. ’Vian ilmoituskoodilla’ tark oitetaan vikak oodia, joka tallennetaan heti kun vika on havaittu eli jo ennen kuin 
vianilmaisin syttyy .
3.10.21. ’Valmiudella’ tark oitetaan tilaa, joka ilmoittaa, onko valvon talaite tai valvonta laitteiden ryhmä ollut toiminnassa 
sen jälkeen, kun on viimeksi saatu pyyntö tai komento tieto jen poistamisek si (esim. OBD-lukulaitteen kautta).
3.11. Ympär istön lämpötilan kompensoimiseksi tehtä vä korjaustesti (liite B6a)
3.11.1 ’Aktiivisella lämmönvar aajalla’ tark oitetaan teknologiaa, jolla varastoi daan lämpöä mihin tahansa ajoneuvon 
laitteeseen, josta sitä vapauteta an voimalait teen johonkin kompon enttiin tietyn ajan kuluessa moott orin 
käynnistämisestä. Tälle teknologialle on ominaista entalpian varaaminen järjestelm ään ja aika, jona lämpöä 
vapautetaan voimalait teen komponentt eihin.
3.11.2. ’Eristysmater iaaleilla’ tark oitetaan moottor itilassa olevaa mater iaalia, joka on kiinnitet ty moottoriin ja/tai 
alustaan lämmöner isteeksi ja jonka suur in lämmönjohtavuus on 0,1 W/mK.
4. HYV ÄKSYNNÄN HAKEMINEN
4.1. Ajoneuvon valmista jan tai tämän valtuuttaman edustaj an on toim itetta va tyyppihy väks yntäviranoma iselle 
hakemus ajoneuvotyypin hyväksymiseks i tämän säännön vaatimusten osalta.
4.1.1. Kohdassa 4.1 mainittu hakemus on laadittav a tämän säännön liitteessä A1 olevan ilmoituslomakkeen mallin 
mukaisesti.
4.1.2. Valmistaj an on lisäksi toimit ettava seuraa vat tiedot:
a)kipinäsytytysmoottor illa varuste ttujen ajoneuvojen tapauk sessa valmistajan ilmoitus siitä sytytyskatk ojen 
vähimmäisprosenttiosuudesta kaikista sytytystapahtumista, joka joko johtaisi kohdassa 6.8.2 asetettujen 
OBD-jär jestelmää koskevien pääst örajojen ylittymiseen, jos tämä sytytyskatk ojen osuus esiintyisi tyyppi 1 
-testissä käynnistyksestä lähtien, sellaisena kuin testi on kuvattu tämän säännön B-liittei ssä, tai saattaisi 
aiheuttaa katalysaattor in tai katalysaattoreiden ylikuumenemisen ennen peruuttamatonta vaur ioitumista
b)yksityisk ohtainen kirjallinen kuvaus OBD-jär jestelmä n toim innallisista ominaisuuk sista ja täydellinen 
luettelo kaikista OBD-jär jestelm än valvon nassa olevista ajoneuv on pääst öjenrajoitusjär jestelm än 
merkitykselli sistä osista
c)kuvaus vianilmaisimesta, jolla OBD-jär jeste lmä ilmoittaa viasta ajoneuvon kuljetta jalle
d)Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
valmistajan ilmoitus siitä, että OBD-jär jestelmä täyttää tämän säännön liittee n C5 lisäyksen 1 kohdassa 7 
käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimuks et kaikissa kohtuudella ennak oitavi ssa ajo-olosuht eissa
e)Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
suunnitelma, jossa kuvaillaan yksityiskoht aiset tekniset perusteet ja perustelut kunkin valvontalaitt een 
osoittajan ja nimittäjän arvon nousulle tämän säännön liitte en C5 lisäyksen 1 kohtien 7.2 ja 7.3 
vaatimusten mukaisesti sekä osoittajien, nimittäjien ja yleisnimittäjän poistamiselle käytöstä tämän 
säännön liittee n C5 lisäyksen 1 kohdassa 7.7 esite ttyjen ehtojen mukaisesti
f)kuvaus toimenpit eistä, joilla estetään päästöjen valvon tatietok oneeseen kohdistuvat asiattomat toim enpit eetFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/18 26.11.2021  
g)sovelt uvissa tapauksissa kohdassa 6.8.1 tark oitetun OBD-perheen tiedot
h)tapaukse n mukaan muiden tyyppihy väks yntien jäljennökset, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän 
laajentamista ja huononemisker toimien määr ittämistä varten.
4.1.3. Tyyppihy väks yntäte steistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimit ettava tämän säännön liittee n C5 kohdan 3 
mukaisia testejä varten hyväks yttäv äksi tark oitetulla OBD-jär jestelmä llä varustet tu, ajoneuv otyyppiä tai 
ajoneuv operhettä edustava ajoneuv o. Jos tutkimuslaitos katsoo, että toim itettu ajoneuvo ei ole kaikilta osin 
kohdassa 6.8.1 kuvattua OBD-ajoneuv operhettä edustava, on toimit ettava vaiht oehtoinen tai tarvittaessa 
lisäajoneuv o testattavaksi tämän säännön liittee n C5 kohdan 3 mukaisesti.
4.2. Tämän säännön liittee ssä A1 esitetää n pakokaasupäästöihin, hiilidioksidipäästöihin ja polttoai neenkulutuks een 
ja/tai sähk önenergian kulutuksen ja sähk ökäyttöisen toimintasäteen mittaamiseen, haihtumispäästöihin, 
kestä vyytee n ja OBD-jär jestelmään liittyvän ilmoituslomakke en malli. Tämän säännön liitte en A1 kohdassa 
3.2.12.2.7.6 luetellut tiedot sisällytet ään tämän säännön liitte essä A2 olevan tyyppihy väks yntäilmoitukse n 
lisäykseen 1 (”OBD-jär jestelmään liittyvät tiedot”).
4.2.1. Hakemukseen on tapauk sen mukaan liitett ävä muiden tyyppihy väks yntien jäljennök set, joissa on tarpeelliset 
tiedot hyväks ynnän laajentamista ja huononemisk ertoimien määr ittämistä varten.
4.3. Kohdan 6 tauluk ossa A kuvattuja testejä varten on hyväksyntätest eistä vastaav alle tutkimuslaitokselle 
toimit ettava ajoneuvo, joka vastaa hyväks ynnän kohteena olevaa tyyppiä.
4.3.1. Kohdan 4.1.2 alak ohdan e soveltamiseksi hyväks ynnän myöntä vän tyyppihy väks yntä viranomaisen on 
pyynnöstä saatettava kyseisessä kohdassa tark oitet tu tieto muiden tyyppihyväksyntäviranomaist en saata ville.
4.3.2. Kohdan 4.1.2 alak ohtia d ja e sove llettaessa tyyppihy väks yntäviranom aiset eivät saa hyväks yä ajoneuvoa, jos 
valmistajan toimittamat tiedot eivät täytä tämän säännön liittee n C5 lisäyksen 1 kohdan 7 vaatimuksia. Tämän 
säännön liittee n C5 lisäyksen 1 kohtia 7.2, 7.3 ja 7.7 sovelletaan kaikissa kohtuudella ennak oitavissa ajo- 
olosuhteissa. Arvioidessaan liittee n C5 lisäyksen 1 kohdissa 7.2 ja 7.3 esitettyjen vaatimusten täyttymistä 
tyyppihyväksyntäviranomaisen on otett ava huomioon tekniikan taso.
4.3.3. Kohdan 4.1.2 alak ohdan f sove ltamisek si on niihin keinoihin, joilla estetään asetusten luvat on muuttaminen ja 
muutokset, jotka kohdistuvat päästöjen valvon tatietok oneisiin tai järjeste lmään, sisällyttä vä mahdollisuus 
päivittää tieto kone valmista jan hyväks ymällä ohjelmalla tai kalibrointilaitte ella.
4.3.4. Flex-fuel-, yksipolttoaine - ja kaksipoltt oaineajo neuvojen tyyppihy väks yntää koskevan hakemuksen on 
täytettä vä kohdissa 5.8 ja 5.9 vahvistetut lisävaatimukset.
4.3.5. Järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihy väks ynnän jälkeen ei 
automaattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuk sia tai teknisiä parametreja muut eta 
tavalla, joka vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoitta van järjestelmän toimin taan.
4.4. Tyyppihy väks yntäviranoma isen on ennen ajoneuv otyypin hyväks ynnän myöntämistä todennetta va, että on 
huolehdittu riittävistä järjeste lyistä, joiden avulla tuotannon vaatimusten mukaisuus voidaan tarkastaa 
tehokkaasti.
5. HYV ÄKSYNT Ä
5.1. Jos hyväks yttävä ksi toimitettu ajoneuv otyyppi täyttää kaikki soveltuvat kohdan 6 vaatimukset, kyseiselle 
ajoneuv otyypille myönnetään hyväks yntä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/19  
5.2. Kullekin hyväks ytylle tyypille annetaan tyyppihy väks yntänumero.
5.2.1. Tyyppihy väks yntänumero koostuu neljästä osasta. Osat erot etaan toisistaan merkillä *.
Osa 1: Iso E-kir jain, jota seuraa tyyppihyväksynnän myöntäneen sopimuspuolen tunnusnumero. (1)
Osa 2: [Tämän säännön] numero, R-kirjain ja sen jälkeen esitetyssä järjestyk sessä seuraavat:
a)kaksi numeroa (tarvittaessa käytetään etunollaa), jotka ilmaisevat hyväksyntään sovelletun 
E-säännön tekni set määrä ykset sisältävän muutos sarjan (00 E-säännön ollessa yhä 
alkuperäisessä muodossaan)
b)vinoviiv a (/) ja kaksi numeroa (tarvittaessa käytetään etunollaa), jotka ilmaisevat 
hyväks yntään sovelletun muutossar jan täydennyksen numeron (00 muutossar jan ollessa 
yhä alkuperäisessä muodossaan)
c)vinoviiv a (/) ja kaksi merkkiä, jotka osoitta vat täytäntöön pano vaiheen/-tason (esim. 1A, 
1B).
Osa 3: nelinumeroinen järjestysnumero (tarvittaessa käytetään etunollia). Sarja alkaa 0001:sta.
Osa 4: Laajennuk sen osoittava kaksi numeroinen järjestysnumero (tarvittaessa käytetään etunollaa). 
Sarja alkaa 00:sta.
Kaikki en numeroiden on oltava arabialaisia numeroita.
5.2.2. Esimerkki tämän säännön mukaisesta hyväksyntänumerosta:
E11*154R01/01/02*0123*01
Kyseessä on ensimmäinen laaje nnus Yhdistyneen kuning askunnan myöntämään hyväks yntään, jonka numero 
on 0123 ja joka perustuu muutossar jan 01 täydennykseen 01 ja on tason 2 hyväksyntä.
5.2.3. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuv otyypille.
5.3. Tätä sääntöä sovelta ville vuoden 1958 sopimuk sen sopimuspuolille on ilmoitetta va tähän sääntöö n 
perustuvasta ajoneuv otyypin hyväksynnästä tai hyväks ynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön 
liitteessä A2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.
5.3.1. Mikäli tähän tekstiin tehdään muut oksia eli jos esimerkiksi asetetaan uusia raja-ar voja, vuoden 1958 
sopimuk sen sopimuspuolille on ilmoitetta va, mitkä aiemmin hyväksytyistä ajoneuv otyypeistä ovat uusien 
määrä ysten mukaisia.
5.4. Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväks ytyn ajoneuv otyypin mukaisiin ajoneuv oihin on kiinnitett ävä 
näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määr iteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, 
joka koostuu seuraa vista osista:
5.4.1. E-kir jain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä
5.4.2. tämän säännön numero kohdassa 5.4.1 tark oitetun ymp yrän oikea lla puolella ja sen jälkeen R-kirjain, viiva ja 
hyväksyntänumero.
(1)Vuoden 1958 sopimuks en sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuv ojen rakenn etta koskevan konsolidoidun päätöslauselman 
(R.E.3) liitteessä 3, asiakir ja ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6/Annex 3 – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/ 
wp29resolutions.htmlFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/20 26.11.2021  
5.4.3. Hyväk syntämerkissä on oltava tyyppihy väks yntänumeron jälkeen lisätunnus, jonka tark oitukse na on ilmaista 
se taso (taso 1A, 1B tai 2), jonka mukaisesti hyväksyntä on myönnetty . Tunnus valitaan tämän säännön liitteen 
A3 tauluk on A3/1 mukaisesti.
5.5. Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuv otyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman 
vuoden 1958 sopimuk seen liitetyn säännön peruste ella maassa, joka on myöntänyt hyväks ynnän tämän 
säännön perusteella, kohdassa 5.4.1 tark oitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöj en ja hyväks yntien 
numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväks yntä maassa, 
joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoit ettava pystysarakk eisiin kohdassa 5.4.1 
määr itellyn symbolin oikealle puolelle (ks. liite A3).
5.6. Hyväk syntämerkin on oltav a selvästi luettavi ssa ja pysyvä.
5.7. Hyväk syntämerkki on sijoit ettava ajoneuv on tyyppikilpeen tai lähelle sitä.
5.7.1. Tämän säännön liittee ssä A3 annetaan esimerkkejä hyväks yntämerkistä.
5.8. Poltto ainevaatimuk siltaan jousta vien nk. flex-fuel-a joneuvojen hyväks yntää koskevat lisävaatimuks et
Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
5.8.1. Poltto ainevaatimuk siltaan jousta van etanoliajo neuvon tyyppihy väks yntää varten ajoneuvon valmista jan on 
kuvattava ajoneuvon kyky käyttää polttoai neena mitä tahansa bensiinin ja etanolin seosta, jossa on enintään 
85 prosenttia etanolia.
5.9. Yhdellä polttoai neella toimiv ia kaasuajoneuv oja ja kahdella polttoai neella toimivia kaasuajon euvoja koskevat 
lisävaatimukset
5.9.1. Neste- ja maakaasun tapauksessa on käytettä vä polttoaine täsmennettä vä tämän säännön liitteessä A1 esitetyssä 
ilmoituslomakkeessa.
5.10. Hyväk syntää koskevat vaatimukset OBD-jär jestelmän osalta
5.10.1. Valmistaj an on varmistetta va, että kaikissa ajoneuvoissa on OBD-jär jestelmä.
5.10.2. OBD-jär jestelmä on suunnitelta va, rakennettava ja asennettava ajoneuv oon siten, että se voi tunnistaa erilaisia 
heiken tymisen tai vikojen tyyppejä ajoneuvon koko käyttöiän ajan.
5.10.3. OBD-jär jestelmän on täytettävä tässä säännössä säädetyt vaatimuks et tavanomaisissa käyttöolosuhtei ssa.
5.10.4. OBD-jär jestelmän vianilmaisimen on aktiv oiduttava, kun se testa taan viallisella kompon entilla tämän säännön 
liitteen C5 lisäyksen 1 mukaisesti. OBD-jär jestelmän vianilmaisin voi aktiv oitua tämän testin aikana myös 
silloin, kun päästöt alitta vat kohdassa 6.8 määr itellyt OBD-jär jestelmän raja-ar vot.
5.10.5. Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
Valmistaj an on varmistett ava, että OBD-jär jeste lmä täyttää tämän säännön liitteen C5 lisäyksen 1 kohdassa 7 
käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimuks et kaikissa kohtuudella ennak oitavi ssa ajo-olosuht eissa.
5.10.6. Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
Valmistaj an on saate ttava ajoneuv on OBD-jär jestelmä n tämän säännön liitteen C5 lisäyksen 1 kohdan 7.6 
mukaisesti tallentamat ja ilmoittamat tiedot kansallist en viranomaisten ja riippumattomien toimijoiden 
saataville helposti ja salaamatt omina.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/21  
5.11. Vaatimukset, jotka koskevat tyyppihyväksyntää polttoai neen ja/tai sähk öenergian kulutuk sen seurantaan 
käyttävien laitteiden osalta
5.11.1. Valmistaj an on varmistet tava, että seuraa vat luokkien M1 ja N1 ajoneuv ot varustetaan laitteella, jolla 
määr itetään, tallennetaan ja asetetaan saatavi lle tiedot ajoneuvon käyttöön käytettä vän polttoaineen ja/tai 
sähk öenergian määrästä:
a)täyspoltt omoottori ajoneuvot ja vain sisäisesti ladatta vat hybridisähk öajoneuv ot (NO VC-HEV -ajoneuvot), 
joiden käyttövoimana on yksinomaan mineraalidiesel, biodiesel, bensiini, etanoli tai jokin näiden 
polttoaineiden yhdistelmä
b)ulkopuolelta ladatta vat sähk ökäyttöiset hybridiajoneuv ot (OVC-HEV -ajoneuv ot), joiden käyttövoimana on 
sähk ö ja jokin alak ohdassa a mainituista polttoai neista.
5.11.2. Poltto aineen ja/tai sähk öenergian kulutuk sen seurantaan käytettävän laitteen on täytettävä lisäyksessä 5 
vahvistetut vaatimuks et.
6. VAATIMUK SET JA TESTIT
6.1. Yleistä
6.1.1. Ajoneuvo ja sen kompon entit, jotka todennäk öisesti vaikuttavat hiilidioksi dipääst öihin, polttoaineen tai 
sähk öenergian kulutukseen ja kaasumaisten yhdistei den päästöihi n, haihtumispäästöt mukaan luettuina, 
päästöjen hiukkasmassaan ja hiukkasmäärään (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan) on suunnit eltava, 
rakennetta va ja koottav a niin, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä ja tavanomaisissa olosuhtei ssa (kosteus, 
sade, lumisade, kuumuus, kylmyys, hiekka, lika, väräht elyt, kuluminen jne.) täyttää tämän säännön 
vaatimuks et käyttöikänsä ajan. Tämä koskee myös päästöjä, myös haihtumispäästöjä rajoitta vissa järjestelmissä 
käytettä viä letkuja, liito ksia ja liitänt öjä.
Pakokaasu- ja hiilidiok sidipäästöj en sekä polttoaineen tai sähk öenergian kulutuksen osalta näiden vaatimusten 
katsotaan täyttyvän, kun kohtien 6.3 ja 8.2 vaatimuksia noudatetaan.
Haihtumispäästöjen osalta näiden vaatimusten katsotaan täyttyvän, kun kohtien 6.6 ja 8.3 vaatimuksia 
noudatetaan.
6.1.2. Testiaj oneuvon on oltava edustava hyväks ynnän piiriin tark oitetun tuotantosar jan pääst öihin liittyvien 
kompon enttien ja toiminnallisuuden suht een. Valmistaj a ja vastuuviranomainen päättä vät yhdessä, mikä 
ajoneuv on testimalli on edustava .
6.1.3. Kun kyse on haihtumispääst öistä, on suljetulla polttoai nesäiliöjär jestelm ällä varustetuissa ajoneuv oissa oltava 
myös järjestelm ä, joka juur i ennen polttoainetä ydennystä purkaa polttoai nesäiliön painetta pelkästään sellaisen 
aktiivihiilisäiliön kautta, jonka ainoana tehtä vänä on varastoi da polttoainehö yryä. Sen on myös oltav a ainoa 
käytössä oleva tuuletusvä ylä silloin, kun polttoainesäiliön paine ylittää turvallisen toimintapaineensa.
6.1.4. Ajoneuvon testa uskunto
6.1.4.1. Pääst ötest eissä käytettävien voitelu- ja jäähdytysaineiden on tyypiltään ja määrältään vastattava niitä eritelmiä, 
jotka valmistaja antaa ajoneuvon tavanomaista käyttöä varten.
6.1.4.2. Testeissä on käytettä vä tämän säännön liitteessä B3 eritellyn tyyppistä polttoai netta.
6.1.4.3. Kaikkien päästöjenra joitusjär jestelmien, myös haihtumispääst öjen rajoit usjär jeste lmien, on oltava 
toimintakunnossa.
6.1.4.4. Moottor i on suunnit eltava niin, että kampikamm iopäästöt vältetään.
6.1.4.5. Pääst ötest eissä on käytettävä liitte en B6 kohdassa 2.4.5 määr iteltyjä renkaita.
6.1.5. Poltto ainesäiliön täyttöauk otFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/22 26.11.2021  
6.1.5.1. Taso 1A:
Ellei kohdasta 6.1.5.2 muuta johdu, bensiini- tai etanolisäiliön täyttöaukk o on suunnit eltava siten, ettei säiliötä 
voida täyttää täyttöpist oolilla, jonka suuttimen halkaisija on 23,6 mm tai suurem pi.
Taso 1B:
Poltto ainesäiliön täyttöaukk oon ei sovelleta vaatimuks ia.
6.1.5.2. Kohtaa 6.1.5.1 ei sovelleta ajoneuv oon, joka täyttää molemmat seuraa vista edellytyk sistä:
6.1.5.2.1. ajoneuv o on suunnit eltu ja valmist ettu siten, ettei lyijyä sisältävän polttoai neen käytös tä ole haittaa millekään 
päästöjä rajoi ttavalle laitteell e, ja
6.1.5.2.2. ajoneuv oon on näkyvästi ja pysyvästi merkitty helposti luetta va tunnus, joka määr itellään standardissa ISO 
2575:2010 ”Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales”, paikkaan, joka on bensiinisäiliötä 
täyttävän henkilön välittöm ästi nähtävissä. Lisämerkinnät sallitaan.
6.1.6. Poltto aineen täyttöauk on tulpan puuttumisesta aiheutuvat liialliset haihtumispääst öt ja polttoai neen 
läikkyminen on estettä vä. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä jotakin seuraa vista:
6.1.6.1. automaattisesti avautuva ja sulkeut uva polttoaineen täyttöauk on tulppa, jota ei voida irrottaa
6.1.6.2. rakent eelliset ominaisuudet, joilla estetään liialliset haihtumispäästöt polttoai neen täyttöauk on tulpan 
puuttuessa tai
6.1.6.3. muu järjestelmä, jolla on sama vaikutus. Tällaisia voivat olla esimerkiksi ketjulla varustett u täyttöauk on tulppa 
tai tulppa, joka avataan ajoneuv on käynnistämisek si käytettävän virta-avaimen avulla. Tässä tapaukse ssa avain 
on voitava poistaa täyttöauk on tulpasta ainoastaan tulpan ollessa lukittuna.
6.1.7. Elektronisen järjestelmän suojausta koske vat säännökse t
6.1.7.1. Jos ajoneuvo on varustettu päästöjen valvontatiet okoneella, mukaan luettuna haihtumispäästöjä valvo va 
tieto kone, siinä on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään muiden kuin valmistajan sallimien muutost en 
tekeminen. Valmistaja n on sallittava muutokset, jos ne ovat tarpeen ajoneuv on vianmäär ityksen, huollon, 
tarkastuk sen, jälkiasennusten tai korjauksen kannalta. Uudelleenohjelmoita vat tietok onek oodit ja 
käyttöparametr it on suojattava, ja suojan on oltav a vähintään standardin ISO 15031-7:2013 vaatimusten 
tasoinen. Kalibrointiin käytettävien irrotettavien muistipiir ien on oltava valettuja ja sijai ttava suljetuissa 
koteloissa, tai ne on suojattav a sähk öisillä algor itmeilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman 
erikoisty ökaluja ja erityisiä työmenetelmiä.
6.1.7.1.1. Ainoastaan päästöjen kalibrointiin tai ajoneuv ovarkauden estämiseen liittyvät tekijät voidaan suojata kohdan 
6.1.7.1 mukaisesti.
6.1.7.2. Ohjelmoidut moottor in ohjausparametr it eivät saa olla muutetta vissa ilman erikoisty ökaluja ja erityisiä 
työmenetelmiä (esimerkiksi juote tut tai valetut tieto koneen kompone ntit tai sinetöidyt (tai juotetut) 
koteloinnit).
6.1.7.3. Valmistaj at voivat hakea vastuuviranomaiselta vapautusta jostakin näistä vaatimuksista niiden ajoneuvojen 
osalta, jotka eivät todennä köisesti tarvitse suojaa. Harkit essaan vapautuksen myöntämistä vastuuviranomainen 
ottaa huomioon suor ittimien senhetkisen saata vuuden, ajoneuv on suor ituskyvyn ja ajoneuv on todennäk öisen 
myyntimäärän tai muitakin tekijöitä.
6.1.7.4. Uudelleenohjelmoitavia muisteja käyttäv ien valmistaji en on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. 
Valmistaj ien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhte yden valmista jan 
ylläpitämään ulkopuoliseen tieto koneeseen. Menete lmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan vastuuvira ­
nomaisen hyväks yntä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/23  
6.1.8. Pyöristys
Ellei tässä säännössä muualla toisin määrätä, tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi tehtä vään pyöristykse en 
sovelletaan tämän säännön kohtien 6.1.8.1 ja 6.1.8.2 sääntöj ä.
6.1.8.1. Kun ensimmäinen pois jätettä vä numero on pienem pi kuin 5, viimeinen säilyte ttävä numero pysyy 
muuttumattomana.
Esimerkki:
Jos tulos on 1,234 grammaa ja vaadittu tarkkuus on kaksi desimaalia, lopullinen tulos on 1,23 grammaa.
6.1.8.2. Kun ensimmäinen pois jätettä vä numero on suurem pi tai yhtä suur i kuin 5, viimeinen säilytettä vä numero 
kasvaa yhdellä.
Esimerkki:
Jos tulos on 1,236 grammaa ja vaadittu tarkkuus on kaksi desimaalia, lopullinen tulos on 1,24 grammaa, koska 
6 on suurempi kuin 5.
6.1.9. Pääst öjenrajoitusjär jeste lmien tehokkuutta vähentävien estolai tteiden käyttö on kielletty . Tätä kielt oa ei 
sovelleta, jos
a)laite on perustellusti tarpeen moottorin suojaamisek si vaur ioitumiselta tai vahingolta ja ajoneuvon 
turvallisen toiminnan varmistamiseksi
b)laite ei toimi muutoi n kuin moottorin käynnistämiseksi
tai
c)edellytyk set sisältyvät olennaisilta osiltaan haihtumispäästöjen ja keskimääräist en pakokaasupäästö jen 
tarkistamista koskeviin testimenett elyihin.
6.2. Testausmenetelmä
Tauluk ossa A esitetää n ajoneuv on tyyppihy väks yntää koskevat testivaatimuk set.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/24 26.11.2021  
Taulukko A
Testivaatimusten soveltaminen tyyppihy väk syntää ja sen laajenta mist a varten 
Ajoneuv oluokka Kipinäsytytysmoott orilla varustetut ajoneuv ot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1),(2)Puristussytytysmoot -
torilla varustet ut 
ajoneuvot, mukaan 
lukien 
hybridiajoneuvotTäyssäh -
köajoneu -
votVetypoltto -
kennoajoneu -
vot
Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuv otKahdella poltto aineella toimivat 
ajoneuv ot(3)Flex-fuel- 
ajoneuv ot(3)Yhdellä poltto aineella 
toimivat ajoneuvot
Vertailupolttoain e Ben-
siiniLPG Maakaasu/ 
biometaaniVety 
(poltt o-
moottori )Bensiini Bensiini Bensiini Bensiini Diesel Bensiini — Vety 
(poltt o-
kenno) LPG Maakaasu/ 
biometaaniVety 
(poltt omoot -
tori) (4)Etanoli (E85)
Tyyppi 1 -testi (mitattujen 
komponenttien sove llettavuus 
polttoainei siin ja ajoneuvot eknologiaan 
ja siten myös mittausmenettelyt – ks. 
raja-ar vot tauluk oissa 1A ja 1B)Kyllä Kyllä (5)Kyllä (5) Kyllä (4) Kyllä
(molem -
mat 
polttoai -
neet)Kyllä
(molem -
mat 
polttoai -
neet)Kyllä
(molemmat 
polttoaineet )Kyllä
(molemmat 
polttoaineet )Kyllä Kyllä — —
ATCT
(testauslämpötila 14 °C)Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä (4) Kyllä
(molem -
mat 
polttoai -
neet)Kyllä
(molem -
mat 
polttoai -
neet)Kyllä
(molemmat 
polttoaineet )Kyllä
(molemmat 
polttoaineet )Kyllä Kyllä — —
Haihtumispäästö t
(tyyppi 4 -testi)Kyllä Kyllä (6)Kyllä (6) — Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä
(vain 
bensiini)— Kyllä — —
Kestävyys
(tyyppi 5 -testi)Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä
(vain 
bensiini)Kyllä Kyllä — —
OBD Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä Kyllä — —
OBFCM Kyllä — — — — — — Kyllä
(molemmat 
polttoaineet )Kyllä Kyllä — —FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/25  
(1)Vetyajoneuv ojen erityiset testimenettelyt määr itellään myöhemmin.
(2)Hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuv oihin, joissa on suorar uiskutusmootto ri.
(3)Kun kahdella poltto aineella toimiv a ajoneuv o on yhdistetty flex-fuel-ajoneuv oon, sovelletaan molempia testivaatimuksi a.
(4)Kun ajoneuvo toimii vedyllä, määr itetään vain typen oksidien päästöt (NO x).
(5)Ainoastaan taso 1A – hiukkasmassan ja hiukkasmäärän raja-ar voja ja niitä koskevia mittausmenettelyjä ei sovelleta. Ainoastaan taso 1B – jos yhdellä polttoaineella toimivassa kaasua joneuvossa on 
bensiinisäiliö, ajoneuvo on testatta va myös käyttämällä soveltuvaa bensiiniver tailupolttoainetta.
(6)Jos yhdellä poltto aineella toimivassa kaasuajoneuv ossa on bensiinisäiliö; muut oin ja tason 1A osalta ”––”.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/26 26.11.2021  
6.2.6. Kullekin jäljem pänä mainitulle ajoneuvoperheelle annetaan yksilöllinen tunniste , jonka muoto on seuraa va:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI
jossa
FT on perheen tyypin tunniste:
a)IP = interpolointiperhe kohdan 6.3.2 määr itelmän mukaisesti määr itettynä interpolointimenetelmällä tai 
ilman sitä
b)RL = ajovastusperhe kohdan 6.3.3 määr itelmän mukaisesti
c)RM = ajovast usmatr iisiperhe kohdan 6.3.4 määr itelmän mukaisesti
d)PR = jakso ittaisesti regeneroituvan järjestelmän (Ki) mukainen perhe kohdan 6.3.5 määr itelmän mukaisesti
e)AT = ATCT -perhe liitteen B6a kohdan 2 määr itelmän mukaisesti
f)EV = haihtumispääst öperhe kohdan 6.6.3 määr itelm än mukaisesti
g)DF = kestä vyysperhe kohdan 6.7.5 määr itelmän mukaisesti
h)OB = OBD-perhe kohdan 6.8.1 määr itelmän mukaisesti
i)ER = reag enssia käyttävän jälkikäsitt elyjär jestelmän (ER) mukainen perhe kohdan 6.9.2 määr itelm än 
mukaisesti
j)GV = kaasua joneuv operhe kohdan 6.3.6.3 määr itelmän mukaisesti
nnnnnnnnnnnnnnn on enintään 15 merkin pituinen jono, jossa saa käyttää vain merkke jä 0–9, A–Z ja 
alaviivaa ”_”.
WMI (valmista jatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka määr itellään standardissa ISO 3780:2009.
WMI:n omistajan on varmistetta va, että jonon nnnnnnnnnnnnnnn ja WMI:n yhdistelmä on kyseisen perheen 
yksilöllinen ominaisuus ja että jono nnnnnnnnnnnnnnn liittyy yksinomaan kyseiseen WMI-tunnuk seen, kun 
sitä käytetään hyväks ynnän saamiseksi tehtä vissä hyväks yntät esteissä.
6.3. Tyyppi 1- testin kuvaus (WL TP)
Tyyppi 1 -testi on suor itettava kaikille kohdassa 1 tark oitetuille ajoneuvoille. Testissä on noudatett ava 
(soveltuvin osin) tässä kohdassa ja liittei ssä B esitettyj ä testausmenettelyjä ja vaatimuks ia.
6.3.1. Tyyppi 1 -testissä on noudatetta va seuraa via:
a)WLTC-syklit liittees sä B1 kuvatun mukaisesti
b)vaihteen valinta ja vaihtamisk ohdan määr ittäminen liittees sä B2 kuvatun mukaisesti
c)asianmukaiset polttoainee t liittee ssä B3 eritellyn mukaisesti
d)ajovastus ja dynamometr in asetukset liitte essä B4 kuvatun mukaisesti
e)testilaitt eet liitte essä B5 kuvatun mukaisesti
f)testausmenett elyt liittei ssä B6 ja B8 kuvatun mukaisesti
g)laskentamenet elmät liittei ssä B7 ja B8 kuvatun mukaisesti.
6.3.2. Interp olointiperhe
6.3.2.1. Täyspoltt omoottori ajoneuvojen interpolointiperhe
6.3.2.1.1. Ajoneuvot voivat kuulua samaan interpolointiperheeseen kaikissa seuraa vissa tapauksi ssa ja niiden 
yhdistelmissä:
a)ne kuuluvat eri ajoneuv oryhmiin, jotka kuvataan liittee n B1 kohdassa 2
b)niiden liitteen B1 kohdassa 8 kuvatut pienenn ykset ovat eritasoiset
c)niiden liitteen B1 kohdassa 9 kuvatut rajatut nopeudet ovat erisuur uiset.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/27  
6.3.2.1.2. Samaan interpolo intiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja , jotka ovat seuraa vien ajoneuvon, voimalaitteen ja 
voimansiirron ominaisuuk sien suhte en identtisiä:
a)polttomoott orin tyyppi: polttoai neen tyyppi (tai tyypit flex-fuel-ajon euvojen ja kahdella polttoaineella 
toimivien ajoneuv ojen tapaukse ssa), palamisprosessi, moottori n iskutilavuus, ominaisuudet täydellä 
kuor malla, moottori teknologia ja latausjär jestelmä sekä muut moottori n osajär jestelmä t tai ominaisuudet, 
joilla on merkitykselli stä vaikutusta hiilidioksidi pääst öjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhtei ssa
b)voimalaitt een kaikkien hiilidiok sidipäästöj en massaan vaikuttavi en kompon enttien toimintastrat egia
c)voimansiir ron tyyppi (esim. käsivalintainen, automa attinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomentt iarvo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä)
d)n/v-suhteet (moottor in pyörimisnopeus jaettuna ajoneuv on nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, 
jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voiman siirtoty ypin 
n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia.
e)vetävien akselien lukumäärä.
6.3.2.1.3. Jos käytetään vaihtoe htoista parametr ia, jollaisia ovat esimerkiksi liittee n B2 kohdan 2 alak ohdassa k esitett y 
nmin_dr ive ja liittee n B2 kohdassa 3.4 määr itelty ASM-marginaali, parametr in on oltav a interpoloi ntiperheessä 
sama.
6.3.2.2. Vain sisäisesti ladattavien (NO VC) ja ulkopuolelta ladatta vien (OVC) sähk öhybridiajoneuv ojen 
interpoloi ntiperhe
Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain sellaisia NOVC- ja OVC-sähk öhybridiajoneuv oja, jotka 
täyttävät kohdan 6.3.2.1 vaatimukset ja ovat lisäksi seuraavien ominaisuuk sien suhteen identtisiä:
a)sähk ökoneiden tyyppi ja lukumäärä: rakenteen tyyppi (asynkroninen, synkroninen jne.), jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste) ja muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta hiilidioksidi pääst öjen 
massaan ja sähk öenergiankulutuk seen WLTP:n mukaisissa olosuhteissa
b)ajo-REESS-jär jestelmän tyyppi (kennotyyppi, kapasiteetti, nimellisjännite, nimellisteho, jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste))
c)sähk ökoneen ja ajo-REESS-jär jestelmän välisen, ajo-REESS-jär jestelmän ja pienjännit eteh onlähteen välisen 
sekä latauspistokk een ja ajo-REESS-jär jeste lmän välisen sähk öenergianmuuntimen tyyppi ja muut 
ominaisuudet, joilla on merkitykselli stä vaikutusta hiilidiok sidipäästöj en massaan ja sähk öenergianku ­
lutuk seen WLTP:n mukaisissa olosuhtei ssa. Valmistajan pyynnöstä ja hyväks yntäviranoma isen 
suostumukse lla perheeseen voidaan sisällyttää latauspist okkeen ja ajo-REESS-jär jestelmän väliset sähk öener ­
gianmuuntimet, joissa lataushävi ö on pienempi.
d)Varausta purkavien syklien määrä testin alusta siirtymäsykliin siirtymäsykli mukaan luettuna saa poik eta 
enintään yhdellä syklillä.
6.3.2.3. Täyssähk öajoneuv ojen interpolointiperhe
Samaan interpoloi ntiperheeseen voi kuulua vain täyssähk öajoneuv oja, jotka ovat seuraavien sähk öisen 
voimalait teen ja voimansiirron ominaisuuk sien suhte en identtisiä:
a)sähk ökoneiden tyyppi ja lukumäärä: rakenteen tyyppi (asynkroninen, synkroninen jne.), jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste) ja muut ominaisuudet, joilla on merkitykselli stä vaikutusta sähk öenergiankulutukseen 
ja sähk ökäyttöiseen toimintasät eeseen WLTP:n mukaisissa olosuhte issa
b)ajo-REESS-jär jestelmän tyyppi (kennotyyppi, kapasiteetti, nimellisjännite, nimellisteho, jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste))
c)voimansiir ron tyyppi (esim. käsivalintainen, automa attinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomentt iarvo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä)
d)vetävien akselien lukumääräFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/28 26.11.2021  
e)sähk ökoneen ja ajo-REESS-jär jestelmän välisen, ajo-REESS-jär jestelmän ja pienjännit eteh onlähteen välisen 
sekä latauspistokk een ja ajo-REESS-jär jeste lmän välisen sähk öenergianmuuntimen tyyppi ja muut 
ominaisuudet, joilla on merkityk sellistä vaikutusta sähk öenergiankulutuk seen ja sähk öiseen 
toimintasät eeseen WLTP:n mukaisissa olosuhteissa. Valmistajan pyynnöstä ja hyväks yntävi ranomaisen 
suostumukse lla perheeseen voidaan sisällyttää latauspist okkeen ja ajo-REESS-jär jestelmän väliset sähk öener ­
gianmuuntimet, joissa lataushävi ö on pienempi.
f)voimalaitt een kaikkien sähk öenergiankulutuksee n vaikuttavi en komponenttien toimintastra tegia
g)n/v-suhteet (moottor in pyörimisnopeus jaettuna ajoneuv on nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, 
jos kaikkien asianomaiste n välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiir totyypin ja -mallin 
n/v-suhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia.
6.3.2.4. Ulkopuolelta ladatta vien (OVC) ja vain sisäisesti ladatta vien (NO VC) polttok ennohybri diajoneuv ojen (FCHV) 
interpoloi ntiperhe
Samaan interpoloi ntiperheeseen voi kuulua vain sellaisia OVC- ja NOVC-polttok ennoh ybridiajon euvoja, jotka 
ovat seuraavien sähk öisen voimalaitt een, polttok ennon ja voiman siirron ominaisuuk sien suhte en identtisiä:
a)sähk ökoneiden tyyppi ja lukumäärä: rakent een tyyppi (asynkroninen, synkroninen jne.), jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste) ja muut ominaisuudet, joilla on merkityk sellistä vaikutusta polttoaineenkulutukseen (tai 
polttoainet ehokkuut een) ja sähk öenergiankulutuksee n WLTP:n mukaisissa olosuhtei ssa
b)polttok ennon tyyppi (malli, nimellisjännite), jäähdytysaineen tyyppi (ilma, neste) ja muut polttok ennojen 
osajär jeste lmät tai ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta polttoaineenkulutukseen (tai 
polttoainet ehokkuut een) ja sähk öenergiankulutuksee n WLTP:n mukaisissa olosuhtei ssa
c)ajo-REESS-jär jestelmän tyyppi (kennotyyppi, kapasite etti, nimellisjännite, nimellisteho, jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste ))
d)voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattin en, portaaton ) ja malli (esim. vääntömom enttiar vo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinte n lukumäärä)
e)vetävien akseli en lukumäärä
f)sähk ökoneen ja ajo-REESS-jär jestelmän välisen, ajo-REESS-jär jestelmän ja pienjännit etehonläht een välisen 
sekä latauspistokk een ja ajo-REESS-jär jestelmän välisen sähk öenergianmuuntimen tyyppi ja muut 
ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta polttoai neenkulutuks een (tai polttoainet ehokkuut een) ja 
sähk öenergiankulutuksee n WLTP:n mukaisissa olosuhtei ssa. Valmistajan pyynnöstä ja hyväks yntä vira­
nomaisen suostumuk sella perheeseen voidaan sisällyttää latauspistokk een ja ajo-REESS-jär jestelmän väliset 
sähk öenergianmuuntimet, joissa lataushäviö on pienem pi.
g)voimalait teen kaikkien polttoai neenkulutuks een (tai polttoai netehokkuut een) ja sähk öenergiankulutukseen 
vaikuttavi en kompon enttien toimintastrat egia
h)n/v-suhteet. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kaikkien asianomaist en välityssuhteide n osalta ero 
yleisemmin asennetun voimansiir toty ypin ja -mallin n/v-suht eisiin nähden on enintään 8 prosenttia.
6.3.3. Ajovastusperhe
Samaan ajovastusperheeseen voi kuulua vain ajoneuv oja, jotka ovat seuraa vien ominaisuuk sien suhteen 
identtisiä:
a)voimansiir ron tyyppi (esim. käsivalintainen, automa attinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomentt iarvo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinte n lukumäärä). Valmistaj an pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla 
perheeseen voidaan sisällyttää voimansiir to, jonka tehohäviöt ovat pienemmät.
b)n/v-suhteet (moottor in pyörimisnopeus jaettuna ajoneuv on nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, 
jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voiman siirtoty ypin 
välityssuhteisiin nähden on enintään 25 prosenttia.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/29  
c)vetävien akselien lukumäärä.
Jos ainakin yksi sähk ökone on kytke ttynä vaihteist on vapaa-asennossa eikä ajoneuvoa ole varustettu 
ajoneuv on vapaar ullaustilalla (liitt een B4 kohta 4.2.1.8.5), jossa sähk ökone ei vaikuta ajovastukseen, 
sovelletaan kohdan 6.3.2.2 alak ohdan a ja kohdan 6.3.2.3 alak ohdan a peruste ita.
Jos ajoneuv o poikkeaa muilta ominaisuuk siltaan kuin massaltaan, vierintäv astukse ltaan ja 
aerodynamiikaltaan siten, että erolla on merkityk sellistä vaikutusta ajovastuk seen, ajoneuvoa ei pidetä 
perheen jäsenenä, ellei vastuuviranomainen sitä hyväksy .
6.3.4. Ajovastusmatr iisiperhe
Ajovastusmatr iisiperhettä voidaan sovelt aa ajoneuvoih in, joiden suur in teknisesti sallittu kokonaismassa on 
3 000 kg tai suurem pi.
Ajoneuvot, joiden teknis esti sallittu massa kuor mitettuna on 2 500 kg tai suurem pi, voiv at kuulua ajovastus ­
matr iisiperheeseen, jos kuljettajan istuimen R-pist een korke us maan pinnasta on yli 850 mm.
’R-pisteell ä’ tark oitetaan istuimen vertailupist että sellaisena kuin se on määr itelty ajoneuv ojen rake nnetta 
koske van konsolidoidun päätöslauselma n (R.E.3) liitteen 1 kohdassa 2.4.
Samaan ajovastusmatrii siperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraa vien ominaisuuk sien suhteen 
identtisiä:
a)vaihteist on tyyppi (esim. käsivalintainen, automa attinen, portaaton)
b)vetävien akselien lukumäärä.
6.3.5. Jaksoi ttaisesti regeneroituvan järjestelmä n (Ki) mukainen perhe
Samaan jaks oittaisesti regener oituvan järjestelmän mukaiseen perheeseen voi kuulua vain ajoneuv oja, jotka 
ovat seuraavien ominaisuuk sien suhte en identtisiä:
a)polttomoott orin tyyppi: polttoaineen tyyppi, palamisprosessi
b)jaks oittaisesti regeneroituv a järjestelmä (eli katalysaatt ori, hiukkasloukku)
i) rake nne (eli kotelointi , käytettävä jalometalli, käytettävä substraatti, kennotihe ys)
ii) tyyppi ja toimintaper iaate
iii) tilavuus (±10 prosenttia)
iv) sijai nti (läm pötila ±100 °C toiseksi suur immalla vertailunopeudella).
c)Perheen kunkin ajoneuv on testimassan on oltava pienemp i tai yhtä suur i kuin Ki-demonstroinnissa 
käytettävän ajoneuvon testimassa lisättynä 250 kg:lla.
6.3.6. Kaas uajoneuvoperhe
6.3.6.1. Kaas ua polttoaineenaan käyttävät ajoneuvot voidaan ryhmitellä sellaisten ajoneuv otyyppien perheeksi, johon 
kuuluvat ajoneuv ot käyttävät polttoai neena nestekaas ua tai maakaasua/biometaania ja joka yksilöidään kanta- 
ajoneuv on perustee lla. Jos ajoneuv ossa voidaan käyttää myös neste mäistä polttoainett a, tätä ryhmitt elyä 
sovelletaan ainoastaan silloin, kun ajoneuv oa käytetään kaasukä yttöisessä tilassa.
6.3.6.2. Kaas uajoneuvoperheen kanta-aj oneuvoll a tark oitet aan ajoneuvoa, joka on valittu toimimaan ajoneuv ona, jossa 
polttoaineensy öttöj ärjestelmän itsemukautuvuus osoit etaan ja johon perheeseen kuuluvat ajoneuvot viittaav at. 
Perheessä voi olla useampia kuin yksi kanta-ajoneuv o.
6.3.6.3. Kaas uajoneuvoperheen jäsenet
6.3.6.3.1. Kaas uajoneuvoperheeseen voidaan lukea vain sellaiset ajoneuvot, joiden seuraa vat olennaiset ominaisuudet ovat 
samat kuin perheen kanta-ajoneuv oilla:
a)Ajoneuvo on saman ajoneuv ovalmistajan tuotanto a.
b)Ajoneuvoon sovelletaan samoja pääst öjen raja-ar voja,FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/30 26.11.2021  
c)Jos kaasunsy öttöjär jestelmä on keskitetty koko moottori n osalta, ajoneuvon varmennettu lähtöt eho on 
0,7–1,15 kertaa kanta-aj oneuvon lähtöteho.
d)Jos kaasunsy öttöjär jeste lmässä on erillinen syöttö sylint eriä kohti, ajoneuvon varmennettu lähtöt eho 
sylinter iä kohti on 0,7–1,15 kertaa kanta-ajoneuv on lähtöt eho.
e)Jos ajoneuvoon on asennettu katalysaattor i, katalysaatt ori on tyypiltään sama (kolmitiekatalysaattori, 
hapetus, typen oksidien poist o).
f)Ajoneuvon kaasunsy öttöj ärjestelmä (paineensäädin mukaan luettuna) on saman järjestelmä valmista jan 
tuotantoa ja samaa tyyppiä: imu, höyryruiskutus (yksipis te, monipiste), nesteruiskutus (yksi piste, 
monipiste).
g)Kyseistä kaasunsy öttöj ärjestelmää valvoo samantyyppinen ja teknis iltä ominaisuuk siltaan samanlainen 
elektroninen valvont ayksikkö, joka sisältää samat ohjelmistoperi aatte et ja saman valvonta strategian. Toisin 
kuin kaasuajoneu voperheen kanta-ajoneuv ossa, ajoneuv ossa voi olla toinen kin elektroninen 
valvonta yksikkö, jos se valvoo vain ruiskutussuuttimia, ylimääräisiä sulkuventtiilejä ja tietojenhankintaa 
ylimääräisistä antureista.
6.3.6.3.2. Kohdan 6.3.6.3.1 alak ohtien c ja d vaatimuks et:
jos osoittautuu, että kaksi kaasua polttoaineena käyttävää ajoneuv oa voisi kuulua samaan perheeseen niiden 
varmennettua lähtöt ehoa P1 ja P2 (P1 < P2) lukuun ottamatta, ja kumpi kin ajoneuv oista testataan kanta- 
ajoneuv on testimenettelyllä, perhesuhde katsotaan päte väks i kaikkien niiden ajoneuvojen osalta, joiden 
varmennettu lähtöt eho on 0,7 P1–1,15 P2.
6.3.7. Nestekaasua tai maakaasua/biometaania polttoaineena käyttävä ä ajoneuvoa koskevat lisävaatimuks et
6.3.7.1. Nestekaasua tai maakaasua/biometaania polttoai neena käyttävä ä ajoneuvoa koskevat lisävaatimukset esite tään 
liitteessä B6.
6.3.7.2. Liitteissä B esitettyä tyyppi 1 -testiä varten on yhdellä polttoai neella toimiv at kaasua joneuvot testatta va tyyppi 1 
-testissä nestekaas un tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaiht eluiden osalta, kuten liitte essä B6 
esitetään epäpuhtauspääst öjen osalta, käyttäen polttoainetta, jota käytetään nettot ehon mittaamiseen 
E-säännön nro 85 mukaisesti.
6.3.7.3. Kah della polttoai neella toim ivat kaasuajoneuv ot on testatta va bensiinillä ja joko nestekaasulla tai maakaasulla/ 
biometaanilla. Neste kaasulla ja maakaasulla/biometaanilla tehtävillä testeillä on selvitettä vä nesteka asun tai 
maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihte lut, kuten liittees sä B6 esitetään epäpuhtauspääst öjen osalta, ja 
lisäksi tehdään testi polttoai neella, jota käytetään nettot ehon mittaamiseen E-säännön nro 85 mukaisesti.
6.3.7.4. Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
Sen estämättä, mitä kohdassa 6.3.7.2 määrätään, yhdellä polttoaineella toim ivia kaasua joneuvoja pidetään 
tyyppi 1 -testissä ajoneuvoina, jotka voivat toimia ainoastaan kaasumaisella polttoaineella.
6.3.8. Poltto ainevaatimuk siltaan jousta via nk. flex-fuel-ajoneuv oja koske vat lisävaatimukset.
6.3.8.1. Flex-fuel-ajone uvojen osalta testien välillä tapahtuva siirtyminen yhdestä vertailupolttoaineesta toiseen ei saa 
edellyttää moottori n asetust en manuaalista säätöä.
6.3.9. OBFCM
Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
OBFCM-laitteen on määr itettävä parametr it ja tallennettav a ajoneuvon sisäisesti niiden käyttöikäiset arvot 
lisäyksen 5 mukaisesti.
6.3.10. Kaas umaisten päästöjen sekä hiukkasmassan ja hiukkasmäärän (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan) raja- 
arvot
Tuloks ena saata vien kaasumaiste n päästöjen massojen sekä hiukkasmassan ja hiukkasmäärän (jos 
hiukkasmäärän mittausta vaaditaan) on oltava tauluk ossa 1A (taso 1A) tai tauluk ossa 1B (taso 1B) esite ttyjä 
raja-ar voja pienemmät.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/31  
Taulukko 1A
Taulukk o koskee vain tasoa 1A. 
Päästörajat tyyppi 1 -testissä 
Vertailumassa
(VM) (kg)Raja-ar vot
Hiilimonoksidin 
massa (CO)Hiilivetyjen 
kokonaismassa
(THC)Muiden 
hiilivetyjen kuin 
metaanin massa
(NMHC)Typen oksidien 
massa
(NO x)Kaikkien 
hiilivetyjen ja 
typen oksidien 
yhteenlaskettu 
massa
(THC + NO x)Hiukkasmassa
(PM)Hiukkasmäärä
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(#/km)
Luok kaAla-
luokkaPI CI PI CI PI CI PI CI PI CI PI(1) CI PI(1) CI
M — Kaikki 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I VM ≤ 1 305 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < VM ≤ 1 760 1 810 630 130 — 90 — 75 105 — 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < VM 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 — Kaikki 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
PIKipinäsytytysmoottor it (positive ignition)
CI Puristussytytysmoott orit (compression ignition)
(1)Kipinäsytytysmoottoreita koskevaa hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuv oihin, joissa on suorar uiskutusmoottori.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/32 26.11.2021  
Taulukko 1B
Taulukk o koske e vain tasoa 1B. 
Päästörajat tyyppi 1 -testissä 
Suur in teknisesti sallittu 
kokonaismassa
(GVM) (kg)Raja-ar vot
Hiilimonoksidin 
massa (CO)Muiden 
hiilivetyjen kuin 
metaanin massa
(NMHC)Typen oksidien massa
(NO x)Hiukkasmassa
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Luok kaAla-
luokkaG, O D G, O D G D O G*(1), O D
M — Kaikki 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1,, N2 —* (2) GVM ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
— 1 700 < GVM ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
—* (3) Kaikki 4 020 — 100 — 50 — 150 5 —
GBensiini, nestekaasu
DDiesel
OMuu poltto aine
(1)Bensiini- tai nestekaasumoott oreita koskevaa hiukkasmassastandardia sovelletaan vain ajoneuv oihin, joissa on suorar uiskutusmoottori.
(2)Ei koske ajoneuv oja, joiden moottor in iskutilavu us on enintään 0,660 l, pituus enintään 3,40 m, leveys enintään 1,48 m ja korkeus enintään 2,00 m ja joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kolme 
istuinta ja joiden hyötykuor ma on enintään 350 kg.
(3)Ajoneuv ot, joiden moottor in iskutilavuus on enintään 0,660 l, pituus enintään 3,40 m, leveys enintään 1,48 m ja korkeus enintään 2,00 m ja joissa on kuljetta jan istuimen lisäksi enintään kolme istuinta ja 
joiden hyötykuor ma on enintään 350 kg.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/33  
6.3.11. Ainoastaan taso 1A
KCO2-korjauske rroin perhe OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvoille
Kak si tai useam pia interpolointiperheitä voidaan yhdistää samaan KCO2-korjauskerr oinperheeseen, jolle 
määr itetään kerroin KCO2 jonkin mukaan otetta van interpoloi ntiperheen ajoneuvoll a H. Ajoneuv on H 
valinnassa käytettä vän interpolointiperheen valinnasta on sovittava vastuuviranomaisen kanssa.
Valmistaj an on vastuuviranomaisen pyynnöstä esitettä vä näyttöä peruste luista ja teknisistä kriteereistä, jotka 
ovat kyseisten interpoloi ntiperheiden yhdistämisen pohjana esimerkiksi seuraa vissa tapauksissa:
Yhdiste tään vähintään kaksi interpoloi ntiperhettä,
a)jotka on aiemmin jaettu eri perheiks i, koska interpoloi ntialueen enimmäisraja 20 gCO 2/km ylittyy 
(ajoneuv osta M tehdyn mittauk sen tapauksessa arvo on 30 g/km)
b)jotka on aiemmin jaettu eri perheiksi, koska fyysisesti samalla polttomoott orilla on erilaisia tehoar voja
(tehoero liittyy pelkästään ohjelmist oon)
c)jotka on aiemmin jaettu eri perheiksi, koska n/v-suht eet ovat juur i 8 prosentin toleranssin ulkopuolella
d)jotka on aiemmin jaettu eri perheiks i, jotka kuitenkin edelleen täyttäv ät kaikki yhden ja saman interpoloin ­
tiperheen kriteeri t
e)jotka on aiemmin jaettu eri perheiksi, koska vetäv ien akselien lukumäärät ovat erilaiset.
Latauspistokk een ja ajo-REESS-jär jestelmän välist en sähk öenergianmuuntimien erilaisuutta ei pidetä 
korjauskerro inpe rheen perustamiskr iteerinä.
6.4. [Varattu]
6.5. [Varattu]
6.6. Tyyppi 4 -testi (haihtumispäästöjen määr itys)
6.6.1. Tyyppi 4 -testi on tehtä vä kaikille bensiinisäiliöllä varustetuill e ajoneuvoille kohtien 6.6.2–6.6.4 ja liitteen C3 
vaatimusten mukaisesti.
Taso 1A:
testiä ei tarvitse tehdä yhdellä polttoai neella toim iville kaasuajoneuv oille.
6.6.2. Kun haihtumispäästöjä testataan tämän säännön liitteen C3 mukaisesti, niiden on alitetta va tauluk ossa 2 
annettu arvo.
Taulukko 2
Päästöraja haihtumispäästötes tissä 
Haihtumispäästö jen massa (g/testi)
2,0
6.6.3. Haihtumispäästöperhe
6.6.3.1. Samaan haihtumispäästöpe rheeseen voivat kuulua ainoastaan ne ajoneuvot, jotka ovat identtisiä alak ohdissa a, 
d ja e lueteltujen ominaisuuk siensa osalta, vastaavat teknisesti alak ohdissa b ja c lueteltuja ominaisuuk sia ja ovat 
alak ohdissa f ja g lueteltujen ominaisuuk siensa osalta samanlaisia tai – tapaukse n mukaan – ilmoitetun 
toleranssin sisällä.
a)polttoainesäiliöjärj estelmän mater iaali ja rakenne
b)höyryletkun mater iaaliFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/34 26.11.2021  
c)polttoaineputk en mate riaali ja liitäntätekniikka
d)suljettu tai ei-suljettu polttoainesäiliöjärj estelmä
e)polttoainesäiliön paineventtiilin säätö (ilmanimu ja paineen purkaminen)
f)hiilisäiliön butaanikapasiteetti (BWC300) 10 prosentin välillä suur immasta arvost a (samaa hiilityyppiä 
olevien hiilisäiliöiden osalta hiilen tilavuuden on oltav a 10 prosentin sisällä tilavuude sta, jolle BWC300 on 
määr itetty)
g)tyhjentymistä ohjaava järjestelmä (esim. venttiilityyppi, tyhjentymisen ohjausstrategia).
Valmistaj an on osoitetta va vastuuviranomaiselle alak ohtien b ja c tekninen vastaavuus.
6.6.3.2. Ajoneuvon katsotaan tuotta van huonoimmat haihtumispäästöt ja sitä on käytettävä testa uksessa, jos sen 
polttoainesäiliön tilavuude n suhde arvoon BWC300 on perheen suur in. Ajoneuv on valinnasta on sovittava 
etukäteen vastuuviranomaisen kanssa.
6.6.3.3. Jos käytetään innovati ivista järjestelmän kalibrointia tai konfigurointia tai innovatiivisia haihtumispääst öjen 
rajoitusjär jestelmää n liittyviä laitteita, ajoneuvomalli kuuluu eri perheeseen.
6.6.4. Vastuuviranomainen ei saa myöntää tyyppihy väks yntää, jos toimit etut tiedot eivät riitä osoittamaan, että 
haihtumispäästöjä rajoitetaan tehokkaasti ajoneuvon tavanomaisessa käytössä.
6.7. Tyyppi 5 -testi (pilaantumista rajoitt avien laitteiden kest ävyyden todentam iseen käytettä vän vanhentamist estin 
kuvaus)
6.7.1. Tämä testi on tehtävä kaikille kohdassa 1 tark oitetuille ajoneuvoille, joita koskee kohdan 6.3 testi. Testi on 
vanhentamistesti, jossa ajoneuv olla ajetaan testiradalla, tiellä tai alustadynamometr illä sen suunnit eltua 
käyttöikää vastaav a matka tämän säännön liitte essä C4 esitetyn ohjelman mukaisesti.
Taso 1A:
Suunniteltua käyttöikää vastaava matka on 160 000 km.
Taso 1B:
Suunniteltua käyttöikää vastaav a matka on 80 000 km. Suunniteltua käyttöikää vastaav a matka on kuit enkin 
60 000 km, kun kyse on ajoneuvoista, joiden moottori n iskutila vuus on enintään 0,660 l, pituus enintään 
3,40 m, leve ys enintään 1,48 m ja korke us enintään 2,00 m ja joissa on kuljetta jan istuimen lisäksi enintään 
kolme istuinta ja joiden hyötykuor ma on enintään 350 kg.
6.7.1.1. Ajoneuvot, joissa voidaan käyttää polttoainee na sekä bensiiniä että nestek aasua tai maakaasua, täytyy testata 
tyyppi 5 -test issä ainoastaan bensiinin osalta. Siinä tapauksessa lyijytt ömän bensiinin osalta tode tun 
huononemisker toimen katsotaan pätevän myös nestek aasun ja maakaasun osalta.
6.7.1.2. Hybr idiajone uvoista annetaan erityisiä vaatimuks ia liittee n C4 lisäyksessä 4.
6.7.2. Sen estämättä mitä kohdassa 6.7.1 määrätään, valmista ja voi halutessaan käyttää tauluk on 3a tai 3b 
huononemisker toimia vaihtoeht ona kohdan 6.7.1 testaukselle.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/35  
Taulukko 3a
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
Ker tovat huononemisker toimet 
Mootto riluokkaOsoitetut kertovat huononemisker toimet
CO THC NMHC NO x HC + NO xHiukkas -
massa
(PM)Hiukkas -
määrä (PN)
Kipinäsytytys 1,5 1,3 1,3 1,6 – 1,0 1,0
Puristussytytys Koska puristussytytysmoott oreille ei ole osoite ttu huononemiske rtoimia, valmistajat 
määr ittelevät huononemisker toimet koko ajoneuvon kestä vyystes tin tai koepenkissä 
tehtä vän vanhenemistestin avulla.
Taulukko 3b
Tämä taulukk o koske e ainoastaan tasoa 1B. 
Summaav at huononemisker toimet 
Mootto riluokkaOsoitetut summaavat huononemisk ertoimet
CO NMHC NO x PM
Bensiini ja neste kaasu 0,11 0,12 0,21 0,00
Puristussytytys Koska puristussytytysmoott oreille ei ole osoite ttu huononemiske rtoimia, valmistajat 
määr ittelevät huononemisker toimet koko ajoneuvon kestä vyyste stin avulla.
6.7.3. Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
Valmistaj an pyynnöstä tutkimuslaitos voi suor ittaa tyyppi 1 -testin ennen tyyppi 5 -testin suor ittamista 
käyttäen edellä esitetyn tauluk on huononemisker toimia. Kun tyyppi 5 -testi on suor itettu, tutkimuslait os saa 
muuttaa tämän säännön liittees een A2 merkittyjä tyyppihyväksyntätulok sia vaihtamalla edellä esitetyn 
tauluk on huononemisk ertoimet tyyppi 5 -testissä mitattuihin kertoimiin.
6.7.4. Huononemisker toimet määr itetään käyttämällä jotakin liitteen C4 kohdassa 1.1 täsmennettyä menette lyä 
(tapauk sen mukaan). Kertoimia käytetään tarkastett aessa, täyttyvätk ö kohtien 6.3 ja 8.2 vaatimuks et.
6.7.5. Kestävyysperhe
Samaan kestä vyysperheeseen voi kuulua vain sellaisia ajoneuvoja, joiden moottori n tai pilaantumista 
rajoitta van järjestelmä n ominaisuudet ovat täysin tai sovellettavien toleranssien rajoissa samat kuin 
huononemisker toimen määr ittämiseen käytetyn ajoneuvon.
a)Moottor i
i) moottori n sylint eritilavuuden ja kunkin katalyyttik ompon entin ja/tai loukun tilavuude n suhde 
(toleranssi –10/+5 prosenttia)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/36 26.11.2021  
ii) moottori n sylint eritilavuuden ero ±15 prosenttia testatun ajoneuv on arvosta tai ±820 cm3 sen mukaan 
kumpi arvo on pienempi
iii) sylint erirakenne (sylinter ien määrä ja muot o, aukk ojen välinen etäisyys, muut konfiguraat iot)
iv) venttiilien määrä ja ohjaus sekä nokka-akseliin perustuva menete lmä
v) polttoaineen tyyppi ja polttoainejärj estelmä
vi) palamisprosessi.
b)Pilaantumista rajoittavan järjeste lmän ominaisuudet
i) Katalysaattorit ja hiukkasloukut:
katalysaattor ien, hiukkasloukkujen ja katalyyttielementtien lukumäärä ja sijoi ttelu
katalyyttitoimi nnan tyyppi (hapetta va, kolmitie, LNT , SCR, LNC tai muu) ja suodatusominaisuudet
jalometallimäärä (sama tai suurempi)
jalometallityyppi ja -suhde (±15 prosenttia)
substraatti (rakenne ja mater iaali)
kennotihe ys
ii) Ilman suihkutus:
käytössä/ei
tyyppi (sykähdysilma, ilmapum put, muut)
iii) Pakokaasujen takaisinkier rätys:
käytössä/ei
tyyppi (jäähdytetty/jäähdyttämät ön, aktiivinen/passiivinen ohjaus, matala paine / korkea paine / 
yhdistetty paine)
iv) muut kestä vyyteen vaikutta vat laitteet
6.8. Ajoneuvon sisäisen valvonta järjestelmän (OBD) testaus
Testi tehdään tauluk ossa A ilmoite tuille ajoneuvotyypeille. Testissä on noudate ttava tämän säännön liitteen C5 
kohdassa 3 kuvattua menettelyä.
6.8.1. OBD-perhe
6.8.1.1. OBD-perheen määr ittelevät ominaisuudet
OBD-perheellä tark oitet aan valmista jan määr ittelemää sellaisten ajoneuv ojen ryhmää, joiden ominaisuuksien 
voidaan ajoneuv ojen rakenteen perusteella olettaa olevan samankaltaiset pakokaasupäästö jen ja OBD- 
järjeste lmien osalta. Kaikkien ajoneuvoperheeseen kuuluvien moottori en on noudatet tava tämän säännön 
vaatimuks ia.
OBD-perhe voidaan määr itellä luettelem alla perusominaisuudet, joiden osalta perheeseen kuuluvien 
ajoneuv ojen on oltav a samanlaiset. Joissakin tapauksi ssa ominaisuudet voivat vaikuttaa toisiinsa. Myös tämä 
yhteisvaikutus on otet tava huomioon, ja on varmistetta va, että samaan OBD-perheeseen luetaan vain 
ajoneuv ot, jotka ovat pakokaasupäästö jensä osalta samanlaiset.
6.8.1.2. Samaan OBD-perheeseen voidaan näin ollen lukea sellaiset ajoneuv ot, jotka ovat jäljem pänä kuvatuilta 
ominaisuuk siltaan identtiset.
Moottor i:
a)palamisprosessi (kipinäsytytys, puristussytytys, kaksi tahtinen, nelitahtinen, kier tomoott ori)
b)polttoaineensy öttömenet elmä (yksi - tai monipisterui skutus) ja
c)polttoainetyyppi (bensiini, diesel, jousta vasti bensiini/etanoli, jousta vasti diesel/biodiesel, maakaasu/ 
biometaani, neste kaasu, kaksi polttoainetta bensiini/maakaasu/biometaani, kaksi polttoai netta bensiini/ 
nestekaasu)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/37  
Pääst öjenrajoitusjär jeste lmä:
a)katalysaattor in tyyppi (hapettava, kolmitie, lämmitetty , SCR, muu)
b)hiukkasloukun tyyppi
c)lisäilman suihkutus (kyllä/ei) ja
d)pakokaasujen kier rätys (kyllä/ei).
OBD-jär jestelmän osat ja toiminta:
OBD-jär jestelmän suor ittama toiminnan valvon ta, vikojen havaitseminen ja vikojen ilmaisu ajoneuvon 
kuljettajalle.
6.8.2. OBD-jär jestelmää koskevat pääst örajat
Liitteessä C5 tark oitetut OBD-jär jeste lmää koskevat päästöra jat esitet ään tauluk oissa 4A ja 4B.
Taulukko 4A
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
OBD-jär jestelmää koskev at päästörajat 
Vertailumassa
(VM)
(kg)Hiilimonok sidin 
massaMuiden 
hiilivetyjen kuin 
metaanin massaTypen oksidien 
massaHiukkasmassa (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Luok kaAla-
luokkaPI CI PI CI PI CI CI PI
M — Kaikki 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I VM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < VM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < VM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 — Kaikki 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
PIKipinäsytytysmoottor it (positive ignition)
CI Puristussytytysmoott ori (comp ression ignition)
(1)Kipinäsytytysmoottoreille asetettuja hiukkasmassaa koskevia OBD-päästöra joja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suorar uiskutus ­
moottori.
Taulukko 4B
Tämä taulukk o koske e ainoastaan tasoa 1B. 
OBD-jär jestelmää koskev at päästörajat 
Vertailumassa
(VM)
(kg)Hiilimonok sidin 
massaMuiden 
hiilivetyjen kuin 
metaanin massaTypen oksidien 
massaHiukkasmassa1
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Luok kaAla-
luokkaG D G D G D G D
M — Kaikki 4 060 — 320 — 300 — — —FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/38 26.11.2021  
N1,, N2 —* (1) GVM ≤ 1 700 4 060 — 320 — 300 — — —
— 1 700 < GVM ≤ 
3 5008 960 — 460 — 410 — — —
—* (2) Kaikki 14 120 — 320 — 300 — — —
GBensiini, nestekaasu
DDiesel
(1)Ei koske ajoneuv oja, joiden moott orin iskutilavu us on enintään 0,660 l, pituus enintään 3,40 m, leveys enintään 1,48 m ja korkeus 
enintään 2,00 m ja joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kolme istuinta ja joiden hyötykuor ma on enintään 350 kg.
(2)Ajoneuv ot, joiden moottor in iskutilavuus on enintään 0,660 l, pituus enintään 3,40 m, leve ys enintään 1,48 m ja korkeus enintään 
2,00 m ja joissa on kuljettajan istuimen lisäksi enintään kolme istuinta ja joiden hyötykuor ma on enintään 350 kg.
6.9. Ajoneuvot, joiden pääst öjen jälkikäsitt elyjär jestelmä ssä käytetään reage nssia
6.9.1. Ajoneuvojen , joiden pääst öjen jälkikäsitte lyjär jestelmässä käytetään reagenssia, on täytettävä tämän säännön 
lisäyksessä 6 esitet yt vaatimuks et.
6.9.2. Reagenssia käyttäv ään pakokaasun jälkikäsitte lyjär jestelmään perustuvan perheen (ER-perhe) määr itelmä
Samaan ER-perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja , jotka ovat seuraavien ominaisuuk sien suhteen identtisiä:
a)reagenssinsuihkutin (per iaate, rakenne)
b)reagenssinsuihkuttimen sijainti
c)havaitsemisstrat egiat (reage nssin määrä, annostelu ja laatu taikka reag enssin taso ja NO x-pääst öjen seuranta)
d)varoitusnä yttö: viestit, ilmaisimien syttymisjär jestykset ja äänimerkkien järjestyk set, jos on
e)toimen piteitä vaativa vaihtoeht o
f)NO x-antur i (sovelletaan lisäyksen 6 kohdassa 6 kuvattua vaihtoe htoa) tai reage nssin laatua mittaav a antur i 
(sovelletaan lisäyksen 6 kohdissa 4 ja 5 kuvattua vaihtoeht oa),
Valmistaj a ja hyväks yntäviranom ainen sopivat ajoneuv omallista, joka edustaa ER-perhettä.
7. TYYPPIHYV ÄKSYNNÄN MUUTOK SET JA LAAJENT AMINEN
7.1. Ajoneuvotyyppiin mahdollisesti teht ävistä muutoksista on ilmoitett ava tyyppihy väks yntäviran omaiselle, joka 
on hyväksynyt kyseisen ajoneuv otyypin. Tyyppihy väks yntäviranoma inen voi tämän jälkeen
7.1.1. katsoa, että tehdy t muutokset sisältyvät hyväks ynnän kattamiin perheisiin tai että niillä ei todennäk öisesti ole 
merkittäviä kielt eisiä vaikutuksi a hiilidioksidi pääst öihin ja polttoai neen- tai sähk öenergiankulutukseen ja että 
tässä tapaukse ssa alkuperäinen hyväks yntä pätee myös muutettuun ajoneuvotyyppiin, tai
7.1.2. vaatia testien suor ittamisesta vastaavalta tutkimuslait okselta uuden testausselosteen.
7.2. Tyyppihy väks ynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään tehdyt muutokset, annetaan tiedoksi kohdan 
5.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä sove ltaville sopimuk sen sopimuspuolille.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/39  
7.3. Hyväk synnän laajentamisen myöntäneen tyyppihy väks yntäviran omaisen on annettava laajentamiselle 
sarjanumero ja ilmoitett ava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuk sen sopimuspuolille 
tämän säännön liitteessä A2 esitetyn mallin mukaisella tiedonantolomakk eella.
7.4. Pakokaasupäästö jä ja OBFCM-laite tta koskevat laajennukset (tyyppi 1 -testi)
7.4.1. Jos ajoneuvot täyttäv ät kohdan 3.0.1 alak ohtien a ja c perusteet, tyyppihy väks yntää on laajennetta va vaatimatta 
lisätestausta.
Edellä mainittujen kriteeri en soveltamisen lisäksi on silloin, kun interpol ointiperheen ajoneuv o H ja/tai 
ajoneuv o L vaihdetaan, testatta va uusi ajoneuv o H ja/tai ajoneuvo L, jolloin testatta valle ajoneuvolle liitte en B7 
tauluk on A7/1 vaiheesta 9 ja liitteen B8 tauluk on A8/5 vaiheesta 8 saatu hiilidioksidipäästöar vo saa olla 
enintään yhtä suur i kuin päästöar vo, joka sijaitsee syklin energian funktiona määr itetyllä alkuperäist en 
ajoneuv ojen L ja H hiilidioksidipäästöar vojen kautta kulke valla suoralla ja vastaa testatta van ajoneuvon 
syklik ohtaista energiantar vetta.
Mitattujen kriteeri päästöjen on oltava kohdassa 6.3.10 vahviste ttujen raja-ar vojen mukaiset.
OBFCM-laitteen tarkkuus on laajennuk sen saamiseksi laske ttava kunkin suor itetun tyyppi 1 -testin osalta, ja sen 
on täytettävä lisäyksen 5 kohdassa 4.2 vahvistetut kriteeri t.
7.4.1.1. Jos tyyppihy väks yntä on myönnetty ainoastaan ajoneuv on H osalta, sitä voidaan laaje ntaa vain seuraa vissa 
tapauksi ssa a, b tai c:
a)Lisätään ajoneuvoja , jotka täyttäv ät kohdan 3.0.1 alak ohtien a ja c kriteeri t ja joiden osalta syklik ohtainen 
energia on pienem pi kuin ajoneuvoll a H.
b)Perustetaan interpoloi ntiperhe testaamalla ajoneuvo L (käytetään mieluite n ajoneuvoa, joka testattiin 
alkuperäisessä hyväks ynnässä ajoneuvona H). Tällöin kaikkien laaje nnetun hyväksynnän piiriin kuuluvien 
ajoneuv ojen on täytettä vä kohdan 3.0.1 alak ohtien a, b ja c kriteer it.
c)Perustetaan interpoloi ntiperhe nimeämällä ajoneuvo H ajoneuv oksi L ja testa amalla ajoneuv o H (käytetään 
mieluiten ajoneuvoa, joka testattiin alkuperäisessä hyväks ynnässä ajoneuvona H). Tällöin kaikkien 
laajennetun hyväks ynnän piiriin kuuluvien ajoneuvojen on täytettävä kohdan 3.0.1 alak ohtien a, b ja c 
kriteeri t.
7.4.2. Jaksoi ttaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustet ut ajoneuvot
Liitteen B6 lisäyksen 1 mukaisesti tehtyjen Ki-testien tapaukse ssa tyyppihy väks yntä laaje nnetaan koskemaa n 
ajoneuv oja, jotka täyttävät kohdassa 6.3.5 esite tyt kriteerit.
7.5. Haihtumispäästöjä koske vat laaje nnuk set (tyyppi 4 -testi)
7.5.1. Liitteen C3 mukaisesti tehtyjen testien tapaukse ssa tyyppihy väks yntä laajennetaan koskemaa n ajoneuv oja, jotka 
kuuluvat kohdassa 6.6.3 määr iteltyyn hyväksyttyyn haihtumispäästöperheeseen.
7.6. Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyttä koskevat laajennukset (tyyppi 5 -test i)
7.6.1. Liitteen C4 mukaisesti tehtyjen testien tapaukse ssa huononemisker toimet laaje nnetaan koskem aan eri 
ajoneuv oja ja ajoneuvotyyppejä, kunhan molemmat seuraa vista edellytyksis tä täyttyvät:
a)Ajoneuvot kuuluvat samaan kohdassa 6.7.5 määr iteltyyn kestä vyysperheeseen.
b)Tapaukses sa sovelletaan kest ävyysperheestä johdettua huonoimman tapauk sen huononemisk errointa. Jos 
laajennuksella otetaan hyväks ynnän piiriin ajoneuv oja, joiden syklik ohtainen energiantar ve on suurem pi 
kuin sen ajoneuv on, jolle huononemisker toimet vahvist ettiin, määr itetään huonoimman tapauksen 
huononemisker roin sille ajoneuvolle, jossa kohdan 7.6.2 mukaisesti mitattu lämpötila pilaantumista 
rajoitta van järjestelmän tuloauk ossa on suur in.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/40 26.11.2021  
7.6.2. Lämpötilan on pilaantumista rajoi ttavan järjeste lmän tuloauk ossa oltava matalampi kuin huononemis ­
kertoim en määr ittämiseksi testatussa ajoneuvossa lisättynä 50 °C:lla. Läm pötila on tarkaste ttava seuraa vissa 
vakiintuneissa olosuhtei ssa. Nostet aan ajoneuvon, joka täyttää liitteen C4 kohdassa 1.2 vahvistet ut laajennettua 
kestä vyysperhettä koskevat vaatimukset, nopeus ajoneuv on suur imp aan nopeuteen miinus 10 km/h tai 
nopeuteen 120 km/h sen mukaan, kumpi on pienempi. Pidetään nopeus tasaisena vähintään 15 minuutin ajan 
tyyppi 1 -testin kuor mitusasetuks ella. Mitataan missä tahansa vaiheessa tätä jaksoa lämpötila katalysaatt orin 
sisääntulossa kesk eytyks että vähintään kahden minuutin ajan, kun ajoneuv on nopeus pidetään tasaisena. 
Otetaan lämpöti lan keskiar vo edustavaksi arvoksi.
7.7. OBD-jär jestelmää koskeva laaje nnus
Tyyppihy väks yntä voidaan OBD-jär jestelmän osalta laaje ntaa koske maan ajoneuv oja, jotka kuuluvat kohdassa 
6.8.1 määr iteltyyn hyväks yttyyn OBD-perheeseen.
8. TUOT ANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
8.1. Jokaisen tämän säännön mukaisen tyyppihyväksynnän nojalla valmistetun ajoneuvon on vastatta va 
hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä. Tuotannon vaatimustenmukaisu uden varmistamismenette lyjen on oltava 
vuoden 1958 sopimuk sen lisäyksessä 1 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3) asete ttujen menettelyjen ja 
seuraa vien vaatimusten mukaisia:
8.1.1. Valmistaj an on toteute ttava riittävät järjestely t ja kirjalliset valvon tasuunnitelmat ja tehtä vä hyväks ytyn tyypin 
jatkuvan vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tässä säännössä täsmennetyin määrä välein tarvittavat 
päästö- ja OBD-t estit. Valmistaj an on saata va vastuuviranomaisen suostumus näihin järjeste lyihin ja 
valvontasuunnit elmiin. Vastuuviranomaisen on suor itetta va tarkastuksia määräajoin. Näiden osana tuotte en 
vaatimustenmukaisuut een ja jatkuviin tarkastuksi in liittyviä järjestelyjä tehtävien tarkastust en kohte ena on 
oltava myös tuotanto - ja testaustilat. Vastuuviranomainen voi tarvittaessa vaatia lisätest ejä.
8.1.2. Valmistaj an on tarkaste ttava tuotannon vaatimusten mukaisuus tekemällä asianmukaiset testit tauluk on 
8/1 ja 8/2 ja kohdan 6 tauluk ossa A mahdollisesti vaadittav ien OBD-vaatimust en mukaisesti. Jos tauluk ossa A 
niin vaaditaan, valmista jan on määr itettä vä ja ilmoitetta va OBFCM-laitt een tarkkuus lisäyksen 5 mukaisesti.
Tuotannon vaatimust enmukaisuutta koskevat menettelyt esitet ään kohdissa 8.2–8.4 ja lisäyksissä 1–4.
Taulukko 8/1
Tyyppi 1 -tes tissä sovellett avat tuotan non vaatimust enmukais uuteen liittyvät vaatimuk set eri ajoneuv otyypeille 
Ajoneuv otyyppi Kriteeripäästöt CO 2-päästö t Poltto ainetehokkuus Sähk öenergiankulutus
Täyspoltt omoottori a-
joneuv oTasot 1A ja 1B Taso 1A Taso 1B Ei sove lleta
NOVC-HEV Tasot 1A ja 1B Taso 1A Taso 1B Ei sove lleta
OVC-HEV Tasot 1A ja 1B: 
varausta purkava
(1)ja varausta 
ylläpitäv ä tilaTaso 1A: vain varausta 
ylläpitäv ä tilaTaso 1 B: vain varausta 
ylläpitäv ä tilaTasot 1A ja 1B:
molemmissa vain 
varausta purkava tila
Täyssähk öajoneuv o Ei sove lleta Ei sove lleta Ei sove lleta Tasot 1A ja 1B
NOVC-FCHV Ei sove lleta Ei sove lleta Vapaute ttu Ei sove lleta
OVC-FCHV Ei sove lleta Ei sove lleta Vapaute ttu Vapaute ttu
(1)Vain jos polttomoott ori käy tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisek si tehtä vän pätevän tyyppi 1 -test in aikana.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/41  
Taulukko 8/2
Tyyppi 4 -test issä sovellett avat tuotannon vaatimust enmukaisuuteen liittyvät vaatimuk set eri 
ajoneuv otyypeille 
Ajoneuvotyyppi Haihtumispäästöt
ICE Taso 1A (1)
Taso1B (2)
NOVC-HEV Taso 1A (1)
Taso1B (2)
OVC-HEV Taso 1A (1)
Taso1B (2)
Täyssähk öajoneuv o Ei sovelleta
NOVC-FC HV Ei sovelleta
OVC-FC HV Ei sovelleta
(1)Koskee vain bensiinikä yttöisiä ajoneuv oja lukuun ottamatta yhdellä poltto aineella toimivia ajoneuv oja.
(2)Koskee vain bensiinikä yttöisiä ajoneuv oja.
8.1.3. Tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskeva perhe
Valmistaj a saa jakaa tuotannon vaatimusten mukaisuutta koske van perheen pienem piin perheisiin.
Jos ajoneuv on tuotanto tapahtuu eri tuotantolait oksissa, on jokaiselle laitokselle perustett ava oma tuotannon 
vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe. Sama interpolointiper he voi olla edustettuna yhdessä tai useammassa 
tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevassa perheessä.
Taso 1A:
Valmistaj a voi pyytää näiden tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevi en perheiden yhdistämistä. 
Vastuuviranomaisen on arvioita va valmistajan toim ittamien todist eiden perusteella, onk o yhdistäminen 
perusteltua.
Taso 1B:
Eri tuotanto laitost en vaatimuste nmukaisuutta koskevat perheet voidaan valmista jan pyynnöstä yhdistää. Tyyppi 
1 -testa uksessa tämä sallitaan vain, jos kunkin tuotanto laitoksen suunnit eltu vuosituotanto on alle 1 000
ajoneuv oa.
8.1.3.1. Tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskeva perhe tyyppi 1 -testissä
Valmistaj an tekemää tuotannon vaatimusten mukaisuuden testa amista varten perheellä tark oitet aan tyyppi 1 
-testin, mukaan luettuna tapauksen mukaan ja vaadittaessa OBFCM-laitteen tarkkuuden määr itys, osalta 
kohdissa 8.1.3.1.1 ja 8.1.3.1.2 kuvattua tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevaa perhettä.
8.1.3.1.1. Kun kyse on kohdassa 6.3.2 kuvatuista interpoloi ntiperheistä ja ajoneuvojen suunniteltu tuotantomäärä on yli 
1 000 ajoneuvoa 12 kuukaudessa, on tyyppi 1 -testissä käytettävän tuotannon vaatimusten mukaisuutta 
koske van perheen oltava sama kuin interpoloi ntiperhe.
8.1.3.1.2. Kun kyse on kohdassa 6.3.2 kuvatuista interpoloi ntiperheistä ja ajoneuv ojen suunniteltu tuotanto määrä on 
1 000 ajoneuvoa 12 kuukaudessa tai vähemmän, samaan tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaan 
perheeseen voidaan sisällyttää muita interpoloi ntiperheitä siten, että niiden yhteenlask ettu tuotanto määrä on 
enintään 5 000 ajoneuvoa 12 kuukaudessa. Valmistajan on vastuuviranomaisen pyynnöstä esitett ävä näyttöä 
kyseisten interpoloi ntiperheiden yhdistämisen pohjana olevista perusteluista ja teknisistä kriteereistä, joilla on 
varmistet tu, että kyseiset perheet ovat hyvin samankaltaisia. Tämä koske e esimerkiksi seuraa via tapauk sia:
a)Yhdistetään interpolointiperheet, jotka on aiemmin jaettu eri perheiks i, koska interpoloi ntialueen 
enimmäisraja 30 gCO 2/km ylittyy .
b)Interp olointiperhe on jaettu eri perheiksi, koska samalla polttomoott orilla on erilaisia tehoar voja.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/42 26.11.2021  
c)Interp olointiperhe on jaettu eri perheiksi, koska n/v-suht eet ovat juur i 8 prosentin toleranssin ulkopuolella.
d)Interp olointiperhe on jaettu eri perheiks i, jotka kuit enkin edelleen täyttävät kaikki yhden ja saman 
interpolo intiperheen kriteeri t.
8.1.3.2. Tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskeva perhe tyyppi 4 -testissä
Valmistaj an tekemää tuotannon vaatimusten mukaisuuden testa amista varten perheellä tark oitet aan tyyppi 4 
-testin osalta tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevaa perhettä, jonka on oltav a sama kuin kohdassa 6.6.3 
kuvattu haihtumispääst öperhe.
8.1.3.3. Tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskeva perhe OBD-jär jeste lmän tarkastuk sessa
Valmistaj an tekemää tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamista varten perheellä tark oitetaan OBD- 
järjeste lmän tarkastuksen osalta tuotannon vaatimuste nmukaisuutta koskevaa perhettä, jonka on oltava sama 
kuin kohdassa 6.8.1 kuvattu OBD-perhe.
8.1.4. Tyyppi 1 -testien suor ittamistihe ys
8.1.4.1. Taso 1A:
Valmistaj an on tarkastetta va tuotteen vaatimustenmukaisu us tyyppi 1 -testillä tihey dellä, joka perustuu 
standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinar viointimenetelmiin, vähintään 
kerr an 12 kuukaudessa kutakin tuotannon vaatimusten mukaisuutta koske vaa perhettä kohti.
Taso 1B:
Valmistaj an on tarkaste ttava tuott een vaatimusten mukaisuus tyyppi 1 -testillä vähintään kerr an 12 
kuukaudessa kutakin tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä kohti.
8.1.4.2. Jos tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevaan perheeseen kuuluvia ajoneuvoja valmist etaan yli 7 500
kappaletta 12 kuukaudessa, perhek ohtaisten tarkastust en vähimmäistihe ys määr itetään jakamalla suunnit eltu 
12 kuukauden tuotantomäärä 5 000 :lla ja pyöristämällä tulos lähim pään kokonaislukuun.
8.1.4.3. Taso 1A:
Jos tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevaan perheeseen kuuluvia ajoneuvoja valmist etaan yli 17 500
kappaletta 12 kuukaudessa, perhek ohtaisten tarkastust en vähimmäistiheys on kerran kolmessa kuukaudessa.
Taso 1B:
Jos tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevaan perheeseen kuuluvia ajoneuvoja valmist etaan yli 5 000
kappaletta 12 kuukaudessa, perhek ohtaisten tarkastust en vähimmäistiheys on kerran kuukaudessa.
8.1.4.4. Tuotteen vaatimusten mukaisuuden tarkastukset on jaettava tasaisesti 12 kuukauden jaks olle tai 
tuotantojaksolle, jos se on lyhyem pi kuin 12 kuukautta. Viimeiseen tuotteen vaatimusten mukaisuuden 
tarkastuk seen perustuva päätös on tehtä vä 12 kuukauden kuluessa, ellei valmistaja osoita, että määräaikaan 
tarvitaan enintään kuukauden pituinen pidenny s.
8.1.4.5. Valmistaj an on seurattava vaatimustenmukaisu utta koskevan perheen suunnit eltua 12 kuukauden 
tuotantomäärää kuukausittain. Vastuuviranomaiselle on ilmoitetta va suunnit ellun tuotanto määrän sellaisesta 
muuttumisesta, joka muuttaisi joko perheen kokoa tai tyyppi 1 -testien suor ittamistihe yttä.
8.1.5. Tyyppi 4 -testien suor ittamistihe ys
Kohdassa 8.1.3.2 kuvatusta tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevasta perheestä otetaan vuosittain 
satunnaisesti ajoneuv o, jolle tehdään lisäyksessä 4 kuvatut kolme testiä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/43  
8.1.6. Vastuuviranomaisen tekemät tarkastukset
Vastuuviranomaisen on tehtä vä valmista jan tiloissa tarkastuksia, joissa varmennetaan valmistajan järjestely t ja 
kirjalliset valvonta suunnitelmat valmistajan tiloissa ja jotka tehdään joka tapauksessa vähintään kerr an 12 
kuukaudessa.
Kun käytetään interpolointimenetelmää, vastuuviranomainen voi varmentaa tai varmennuttaa interpoloi nti­
laskelmat tarkastuk sen osana.
Jos vastuuviranomainen ei pidä tarkastuksen tulok sia tyydyttävinä, ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden varmentamisek si tehdään tuotanto ajoneuvoille fysikaalinen testi kohtien 8.2–8.4 mukaisesti.
Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
Valmistaj an järjestely jen ja kirjallisten valvon tasuunnitelmien on perustutta va kansainv älisen standardin ISO 
31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinar viointimenetelmiin.
8.1.7. Vastuuviranomaisen tekemät fysikaaliset varmennust estit
Taso 1A:
Vastuuviranomaisen tekemien fysikaaliste n varmennustestien tavanomaisen suor itusvälin on perustutta va 
valmistajan tarkastusmenettely n tuloksiin ja riskinar viointimenetelmiin siten, että vähintään tehdään yksi 
varmennust esti kolmen vuoden välein. Vastuuviranomaisen on tehtävä nämä fysikaaliset päästöt estit tuotanto a­
joneuv oille kohtien 8.2–8.4 mukaisesti.
Jos fysikaaliset testit tekee valmistaja, vastuuviranomaisen on seurattav a niitä valmista jan tiloissa.
Taso 1B:
Vastuuviranomaisen tekemien fysikaalisten varmennustestien tavanomaisen suor itusvälin on oltava vähintään 
yksi varmennustesti kolmessa vuodessa. Vastuuviranomaisen on teht ävä nämä fysikaaliset päästöt estit 
tuotantoa joneuv oille kohtien 8.2–8.4 mukaisesti.
Jos fysikaaliset testit tekee valmistaja, vastuuviranomaisen on seurattav a niitä valmista jan tiloissa.
8.1.8. Rapor tointi
Vastuuviranomaisen on laadittav a seloste kaikista tarkastuk sista ja fysikaalisista testeistä, joilla varmennetaan 
valmistajien vaatimusten mukaisuus, ja säilytettä vä sitä vähintään kymmenen vuoden ajan. Selost eiden on 
oltava muiden vastuuviranomaisten käytettä vissä.
8.1.9. Vaatimuste nvastaisuus
Vaatimuste nvastaisuuksien tapaukse ssa sovelletaan vuoden 1958 sopimuksen 4 artiklaa.
8.2. Vaatimuste nmukaisuuden tarkastaminen tyyppi 1 -test in perustee lla
8.2.1. Tyyppi 1 -testi tehdään vähintään kolmelle tuotanto ajoneuv olle, jotka ovat kohdassa 8.1.3.1 kuvatun 
tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevan perheen valideja jäseniä.
8.2.2. Ajoneuvot valitaan tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevast a perheestä satunnaisesti. Valmistaj a ei saa 
tehdä säätöjä valittuihin ajoneuv oihin.
Jos tuotannon vaatimuste nmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvoja kootaan eri tuotanto laitoksissa, 
valmistajan on vastuuviranomaisen pyynnöstä mukaute ttava valintaa siten, että ajoneuv oja valitaan eri 
tuotantolait oksista, sanotun kuitenkaan rajoitt amatta satunnaisen valinnan periaatteen soveltamista 
yksittäisessä tuotantolait oksessa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/44 26.11.2021  
Jos tuotannon vaatimuste nmukaisuutta koskevaan perheeseen kuuluu useita interpoloi ntiperheitä, valmistajan 
on vastuuviranomaisen pyynnöstä mukaut ettava valintaa siten, että ajoneuv oja valitaan eri interpoloi nti­
perheistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta satunnaisen valinnan periaatteen soveltamista yksittäisessä 
interpoloi ntiperheessä.
8.2.3. Tyyppi 1 -testausmenettely
8.2.3.1. Tauluk on 8/1 mukaisissa tapauksissa on lisäyksessä 1 esitettyj en vaatimusten ja menette lyjen mukaisesti 
varmennettav a kriteeripäästöt, hiilidiok sidipäästöt, polttoainet ehokkuus ja sähk öenergiankulutus. Jos niin 
vaaditaan, valmista jan on määr itettävä ja ilmoitetta va OBFCM-laitte en tarkkuus lisäyksen 5 mukaisesti.
8.2.3.2. Lisäyksessä 2 ja kuvan 8/1 vuokaa viossa esitetään tilast omenetelmä , jolla laske taan testikriteerit sekä perusteet 
myönte isen tai kielteisen päätöksen tekemiselle.
Tauluk on 8/1 mukaisissa tapauksi ssa tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevan perheen tuotantoa pidetään 
vaatimusten vastaisena, jos yhden tai useamman kriteeripäästön , hiilidioksidipäästöjen, polttoainet ehokkuuden 
tai sähk öenergiankulutuk sen osalta tehdään kielt einen päätös lisäyksessä 2 vahviste ttujen testikriteerien 
mukaisesti.
Tauluk on 8/1 mukaisissa tapauksi ssa tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevan perheen tuotantoa pidetään 
vaatimusten mukaisena, jos kaikkien kriteer ipäästöj en, hiilidioksidipäästöjen, polttoai netehokkuuden ja 
sähk öenergiankulutuksen osalta tehdään myönteinen päätös lisäyksessä 2 vahviste ttujen testikriteer ien 
mukaisesti.
Kun tauluk on 8/1 mukaisissa tapauksissa on yhden kriteer ipäästön osalta tehty myönteinen päätös, päätökseen 
eivät vaikuta muiden kriteeripäästöjen, hiilidioksi dipääst öjen, polttoainet ehokkuuden tai sähk öenergianku ­
lutuk sen osalta tehtävien päätöst en yhte ydessä tehtä vät täydentäv ät testit.
Jos tauluk on 8/1 mukaisissa tapauk sissa ei tehdä myönteistä päät östä kaikkien kriteer ipäästöj en, hiilidioksidi ­
päästöjen , polttoainet ehokkuuden tai sähk öenergiankulutuk sen osalta, lisätään otokseen uusi ajoneuv o, joka 
valitaan kohdan 8.2.2 mukaisesti ja jolle tehdään tyyppi 1 -testi. Lisäyksessä 2 kuvattu tilast omenetelmä 
toist etaan, kunnes on tehty myönte inen päätös kaikkien kriteeripäästöje n, hiilidioksidipäästöjen, polttoai nete ­
hokkuuden ja sähk öenergiankulutuksen osalta.
Otoksen suur in koko on
tasolla 1A 16 ajoneuv oa
Taso 1B: 32 ajoneuvoa kriteeripäästöj en sekä 11 ajoneuvoa polttoainet ehokkuuden ja sähk öenergianku ­
lutuk sen osalta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/45  
Kuva 8/1
Tyyppi 1 -testissä käytettävä tuotannon vaatimust enmukaisuuden test ausmenettely
8.2.4. Sisäänajok ertoimet
8.2.4.1. Taso 1A:
Vaatimuste nmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvolle voidaan valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumukse lla tehdä lisäyksessä 3 esitetyn testimenett elyn mukainen sisääna jotestaus, jonka perustee lla 
voidaan vahvistaa sisäänajok ertoimet kriteer ipäästöi lle, hiilidioksidipäästöille ja/tai sähk öenergiankulutukselle.
Taso 1B:
Vaatimuste nmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvolle voidaan valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumukse lla tehdä lisäyksessä 3 esitetyn testimenett elyn mukainen sisääna jotestaus, jonka perustee lla 
voidaan vahvistaa sisäänajok ertoimet polttoainet ehokkuudelle ja/tai sähk öenergiankulutuk selle.
8.2.4.2. Sisäänajok ertoimien sove ltamisek si on vaatimusten mukaisuustestissä käytettävän ajoneuvon matkamitta ­
rilukeman Dj hyvä olla ensimmäisen testin alussa 10 km pienem pi ja toisen testin alussa 10 km suurem pi kuin 
sisäänajot estissä käytettävän ajoneuvon ennen sisääna joa kirjattu matkamittar ilukema Di.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/46 26.11.2021  
8.2.4.3. Taso 1A:
Valmistaj an niin halutessa voidaan hiilidioksidipäästöjen (g/km) osalta soveltaa sisäänajok errointa 0,98, jos 
matkamittar ilukema on tuotannon vaatimusten mukaisuuden testin alussa enintään 80 km. Jos hiilidioksidi ­
päästöihin sovelletaan määr itettyä sisäänajok errointa, kriteeripäästöih in ja sähk öenergiankulutuksee n ei 
sovelleta sisääna joker toimia.
Taso 1B:
Valmistaj an niin halutess a voidaan polttoainet ehokkuuden (km/l) osalta sove ltaa sisäänajok errointa 1,02, jos 
matkamittar ilukema on tuotannon vaatimusten mukaisuuden testin alussa enintään 80 km. Jos polttoai nete ­
hokkuuteen sovelletaan määr itettyä sisäänajok errointa, sähk öenergiankulutuksee n ei sovelleta sisäänajo ­
kertoim ia.
8.2.4.4. Sisäänajok errointa sovelletaan liitteen B7 tauluk on A7/1 vaiheen 4c tai liitteen B8 tauluk on A8/5 vaiheen 4c 
mukaisesti laske ttuun tuotannon vaatimusten mukaisuuden testin tulokseen.
8.2.4.5. Testihuonek orjaus
Vain taso 1B:
Jos havaitaan selvä tekninen ero, voidaan tehdä testihuonek orjaus tyyppihy väks yntäte steissä käytetyn 
testaus laitteist on ja tuotannon vaatimusten mukaisuuden testaamisessa käytetyn testauslaitt eisto n välille. 
Testihuonek orjaus on kirjattav a testausselosteeseen.
8.2.5. Testipolttoai ne
8.2.5.1. Tyyppi 4 -testissä on käytettä vä liitteen B3 kohdan 7 vaatimusten mukaista vertailupolttoainetta.
Taso 1A:
Kaikki muut testit on tehtä vä markkinoilla saatavis sa olevalla polttoaineella. Valmistaja n pyynnöstä voidaan 
tyyppi 1 -testissä kuit enkin käyttää liitte en B3 eritelmien mukaisia vertailupolttoaineita.
Taso 1B:
Kaikki muut testit on tehtävä liitteen B3 eritelmien mukaisia tyyppi 1 -test iin tark oitettuja vertailupoltt oaineita. 
Lisäyksen 3 kohdassa 1.7 tark oitettua sisäänajoa varten tehtävässä ajomatkan kerr yttämisessä voidaan 
valmistajan pyynnöstä kuit enkin käyttää markkinoilla saatavissa olevaa polttoai netta.
8.2.5.2. Testit nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla käyvien ajoneuvoj en tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
osoittamisek si voidaan tehdä markkinoilla saata vissa olevalla polttoai neella, jonka C3/C4-suhde on 
vertailupolttoaineiden C3/C4-suhteiden välillä nestekaasun osalta, tai jollakin lämpöar voltaan korkealla tai 
matalalla polttoai neella maakaasun/biometaanin osalta. Kaiki ssa tapauksissa vastuuviranomaiselle on esitettä vä 
polttoaineanalyysi.
8.2.6. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tehtä vässä tyyppi 1 -testissä käytettävien nopeuskä yrä­
poikkeamien ja ajosuor iteindek sien pätevyyskr iteerit
Nopeuskä yräpoikk eamien ja ajosuor iteindek sien on oltava liitte en B6 kohdassa 2.6.8.3 annettujen kriteerien 
mukaisia.
8.3. Vaatimuste nmukaisuuden tarkastaminen tyyppi 4 -test in perustee lla
8.3.1. Tuotant o katsotaan vaatimusten mukaisek si, jos kohdan 8.1.5 mukaisesti valittu ja testattu ajoneuvo täyttää 
kaikkien vaadittujen testien vaatimukset.
8.3.2. Jos testattu ajoneuvo ei täytä kohdan 8.3.1 vaatimuks ia, oteta an samasta perheestä ilman aiheeton ta viivytystä 
uusi neljän ajoneuvon satunnaisotos, jolle tehdään lisäyksessä 4 kuvatut testit.
Tuotant o katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos vaatimuks et täyttyvät vähintään kolmen ajoneuv on osalta 
kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä hylätystä testistä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/47  
8.3.3. Jos testatut ajoneuv o eivät täytä kohdan 8.3.2 vaatimuks ia, oteta an samasta perheestä ilman aiheeton ta 
viivytystä uusi satunnaisot os, jolle tehdään liittee ssä C3 kuvatut testit.
Jos testattu ajoneuvo ei täytä liitte en C3 vaatimuks ia, otet aan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon 
satunnaisotos, jolle tehdään ilman aiheeton ta viivytystä liitteessä C3 kuvatut testit.
Valmistaj an pyynnöstä voidaan liittee ssä C3 kuvatuissa vaatimusten mukaisuustest eissä soveltaa 
tyyppihyväksynnän yhte ydessä johdettua läpäisevyyske rrointa (PF) tai läpäisevyyske rtoimen vertailuar voa 
(APF).
Tuotant o katsotaan vaatimusten mukaisek si, jos vaatimukset täyttyvät vähintään kolmen ajoneuvon osalta 24 
kuukauden kuluessa ensimmäisestä hylätystä testistä.
8.3.3.1. Kun liittee ssä C3 kuvatut vaatimusten mukaisuustes tit tehdään ajoneuvoll e, jolla on ajettu alle 20 000 km, 
käytetään liitteen C3 kohdan 5.1 mukaisesti vanhennettua hiilisäiliötä. Säiliö voi olla testiajoneuv on 
alkuperäinen säiliö tai muu samanlaatuinen säiliö. Valmistajan pyynnöstä näissä testeissä voidaan sove ltaa joko 
liitteen C3 kohdassa 5.2 määr iteltyä läpäisevyyskerrointa (PF), joka vahviste ttiin tyyppihy väks ynnän yhte ydessä 
haihtumispäästöperheelle , tai läpäisevyysk ertoimen vertailuar voa (APF), joka sekin määr itellään liittee n C3 
kohdassa 5.2.
8.3.3.2. Liitteessä C3 kuvatut vaatimusten mukaisuustestit voidaan valmista jan pyynnöstä tehdä ajoneuvoll e, jolla on 
ajettu vähintään 20 000 ja enintään 30 000 km, tekemättä ajoneuvoon muita muut oksia kuin testausmene ­
telmässä kuvatut. Kun testi tehdään ajoneuvoll e, jolla on ajettu 20 000 –30 000 km, hiilisäiliön vanhentaminen 
jätetään tekemättä eikä läpäisevyyskerro inta tai läpäisevyyske rtoimen vertailuar voa sove lleta.
Riippumatta ajoneuvon ajokilometr imäärästä voidaan muiden kuin polttoainetaustapääst öjen lähteet (esim. 
maali, liima, muovi, polttoai ne-/hö yryputket, renkaat ja muut kumi- tai polymeer ikomponentit) poistaa liitteen 
C3 kohdan 6.1 mukaisesti.
8.4. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus OBD-jär jeste lmän osalta
8.4.1. Jos hyväks yntä viranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyydyttäv ä, ajoneuvoper heestä otetaan 
satunnaisesti ajoneuv o, jolle tehdään liitteen C5 lisäyksessä 1 kuvatut testit.
8.4.2. Tuotant o katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liitteen C5 lisäyksessä 1 esitetyt 
testivaatim ukset.
8.4.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä kohdan 8.4.1 vaatimuks ia, otetaan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon 
satunnaisotos, jolle tehdään liitteen C5 lisäyksessä 1 esitetyt testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joilla on 
ajettu enintään 15 000 km ilman muut oksia.
8.4.4. Tuotant o katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ainakin kolme ajoneuv oa täyttää liitteen C5 lisäyksessä 1 
esitetyt testivaatimuk set.
9. SEURAAMUK SET VAATIMUSTENMUKAISUUDEST A POIKKEA VAST A TUOT ANNOST A
9.1. Tämän säännön mukaisesti ajoneuv otyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 
asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvoa tai ajoneuv oja ei ole hyväks ytty kohdassa 8.1.2 määrätyissä 
testeissä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/48 26.11.2021  
9.2. Jos tätä sääntöä sovelta va vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä 
hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitet tava tästä muille tätä sääntöä sove ltaville sopimuk sen sopimuspuolille 
tämän säännön liitteessä A2 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
10. TUOT ANNON LOPET TAMINEN
Jos hyväks ynnän halti ja lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväks ytyn ajoneuvotyypin 
valmistamisen, hyväks ynnän haltijan on ilmoitett ava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntävirano ­
maiselle. Ilmoituk sen saatuaan viranomaisen on ilmoite ttava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 
1958 sopimuksen sopimuspuolille lähettämällä niille jäljennökse t tämän säännön liitteessä A2 esitetyn mallin 
mukaisesta lomakkee sta.
11. ERIT YISET MÄÄRÄ YKSET
11.1. Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa myöntää tähän sääntöö n perustuvia tyyppihy väks yntiä ennen 
kuin säännön voimaantulosta on kulunut kahdek san kuukautta.
12. SIIRT YMÄMÄÄRÄ YKSET
12.1. Tämän säännön muutoss arjan 01 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien ja poik eten sopimuspuolt en 
velvollisuuksista ne sopimuspuolet, jotka sove ltavat tätä sääntöä ja E-säännön nro 83 muutossar jaa 08 tai 
myöhempää muutossar jaa, voivat kieltä ytyä hyväks ymästä tämän säännön mukaisia tyyppihy väks yntiä, joiden 
mukana ei seuraa E-säännön nro 83 muutossa rjan 08 tai myöhemmän muutoss arjan mukaista hyväks yntää.
12.2. Tämä kohta koske e ainoastaan tasoa 1A.
Ainoastaan kun kyse on tason 1A hyväks ynnistä, sopimuspuolet voiv at luokan M ja luokan N1 alaluokan I 
ajoneuv ojen osalta 1. syyskuuta 2022 saakka ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuv ojen osalta 
1. syyskuuta 2023 saakka hyväks yä EU-lainsäädännön mukaiset tyyppihy väks ynnät osoitukse ksi seuraa vissa 
alak ohdissa a–d tark oitettujen tämän säännön vaatimusten noudattamisesta:
a)Hyväk syntävi ranomaisten on hyväksyttävä E-säännön nro 83, muutossar ja 07, liitteen 4 a mukaiset tyyppi 
1- / tyyppi I -testit, jotka on tehty luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuv ojen osalta ennen 1. 
päivää syyskuuta 2017 ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuv ojen osalta ennen 1. 
päivää syyskuuta 2018 , sellaisten heiken nettyjen tai viallist en kompon enttien valmistamisek si, joilla 
simuloidaan vikoja tämän säännön liitteen C5 vaatimusten täyttymisen arvioimiseks i.
b)Kun kyse on WLTP-inte rpolointiperheeseen kuuluvista ajoneuvois ta, jotka ovat E-säännön nro 83, 
muutossar ja 07, liitteen 13 kohdassa 2 vahvistet tujen laajentamissäänt öjen mukaisia, hyväksyntävira ­
nomaisen on hyväksyttävä E-säännön nro 83, muutossar ja 07, liittee n 13 kohdan 3 mukaiset menettelyt, 
jotka on suor itettu luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuv ojen osalta ennen 1. päivää syyskuuta 2017
ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuv ojen osalta ennen 1. päivää syyskuuta 2018 , tämän 
säännön liitteen B6 lisäyksen 1 vaatimuste n täyttämiseksi.
c)Jos ensimmäinen tyyppi 1- / tyyppi I -test i, on tehty E-säännön nro 83, muutoss arja 07, liitteen 9 mukaisesti 
luokan M ja luokan N1 alaluokan I ajoneuv ojen osalta ennen 1. päivää syyskuuta 2017 ja luokan N1 
alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuv ojen osalta ennen 1. päivää syyskuuta 2018 , hyväksyntäviran ­
omaisten on hyväks yttävä kestä vyyden osoittaminen osoituksek si tämän säännön liittee n C4 vaatimusten 
täyttymisestä.
d)Hyväk syntävi ranomaisten on hyväks yttäv ä haihtumispäästöt estit, jotka on tehty asetuks en (EY) 
N:o 692/2008, sellaisena kuin se on muute ttuna asetuks ella (EY) 2016/646, liitte essä VI vahvistetulla 
testausmenett elyllä ja joita on käytetty haihtumispääst öperheiden hyväks yntään Euroopan unionissa ennen 
31. päivää elokuuta 2019 , osoituksek si tämän säännön liittee n C3 vaatimusten täyttymisestä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/49  
13. HYV ÄKSYNT ÄTESTEIST Ä VAST AAVIEN TUTKIMUSL AITOSTEN JA TYYPPIHYV ÄKSYNT ÄVIRANOMAISTEN NIMET JA 
OSOITTEET
Tätä sääntöä sove ltavien vuoden 1958 sopimuk sen osapuolten on ilmoitetta va Yhdistyneiden Kansakuntien 
sihteeri stölle hyväks yntät estien suor ittamisesta vastaavien tutkimuslait osten sekä niiden tyyppihy väks yntävi ­
ranomaisten nimet ja osoitt eet, jotka myöntä vät hyväks ynnät ja joille toimit etaan lomakke et todi stuksek si 
muissa maissa myönnetystä hyväks ynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/50 26.11.2021  
Lisäys 1 
Tiettyjen ajoneuv otyyppien tuotannon vaatimust enmukaisuuden tark astamin en tyyppi 1 -test in 
osalta 
1. TÄYSPOL TTOMOOTTORI-, NOVC-HEV - JA OVC-HEV -AJONEUV OJEN TUOT ANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN 
TARKAST AMINEN
1.1. Kukin ajoneuv o testataan alustadynamometr illä käyttäen kyseisen ajoneuvon iner tiamassa-asetusta ja ajovastus ­
parametreja. Alustadynamometr in säätöarvoksi asetetaan testatta van ajoneuv on tavoiteajo vastus liittee n B4 
kohdassa 7 esitetyllä menettelyllä.
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Tavoitea rvon asettamismenette lyä (liitt een B4 kohta 7) ei saa käyttää, jos määr itellään johdettu sisääna jokerroin 
lisäyksen 3 kohdan 1.5.2 mukaisesti. Tällöin on sove llettava samoja dynamometr in asetusar voja kuin 
tyyppihy väks ynnän aikana.
1.2. Sovellettava testisykli on sama, jota käytettiin ajoneuvon interpoloi ntiperheen tyyppihy väks ynnässä.
1.3. Esivakautustes ti tehdään tapauk sen mukaan liitte en B6 kohdan 2.6 tai liitteen B8 lisäyksen 4 mukaisesti.
1.4. Testin tuloksik si kirjataan arvot, jotka on lasket tu täyspolttomoott oriajoneuvoille liitteen B7 tauluk on A7/1 
vaiheen 9 mukaisesti ja NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv oille liitteen B8 tauluk on A8/5 vaiheen 8 mukaisesti, 
kun kyse on kriteeripäästöistä varausta ylläpidettäessä, ja liitteen B8 tauluk on A8/8 vaiheen 6 mukaisesti, kun 
kyse on kriteeripäästöistä varausta purettaessa. Sovelletta vien kriteerien mukaisten päästöra jojen 
noudattaminen tarkastetaan käyttäen tämän säännön kohdassa 6.3.10 määr iteltyjä hyväks ymis- ja hylkäämispe ­
rusteita.
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
OVC-HEV -ajoneuv on varausta purkavan testin kaikkien sovellettavien testisyklien kriteer ipäästöj en on pysyttävä 
tämän säännön kohdan 6.3.10 tauluk ossa 1B määr iteltyjen raja-ar vojen rajoissa, mutta niitä ei tarkasteta 
suht eessa hyväks ymis- tai hylk äämisper usteisiin.
2. TUOT ANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKAST AMINEN TÄYSPOL TTOMOOTTORIAJONEUV OJEN HIILIDIOK ­
SIDIP ÄÄSTÖJEN MASS AN JA POL TTO AINETEHOKKUUDEN OSALTA
2.1. Ajoneuv o testa taan liittees sä B6 kuvatun tyyppi 1 -testa usmenettelyn mukaisesti.
2.2. Taso 1A:
Testissä määr itetään hiilidioksi dipääst öjen massa MCO2 ,c,6 liitteen B7 tauluk on A7/1 vaiheen 6 mukaisesti.
Taso 1B:
Testissä määr itetään polttoainet ehokkuus FEc,5 liitteen B7 tauluk on A7/1 vaiheen 5 mukaisesti.
2.3. Taso 1A:
Tuotannon vaatimusten mukaisuus hiilidioksi dipääst öjen massan osalta on todennetta va käyttämällä perustana 
tämän säännön kohdassa 2.3.1 kuvattuja testattua ajoneuvoa koskevia arvoja ja soveltamalla kohdassa 8.2.4 
määr iteltyä sisääna joke rrointa.
Taso 1B:
Tuotannon vaatimuste nmukaisuus polttoainet ehokkuuden osalta on todennetta va käyttämällä perustana tämän 
säännön kohdassa 1.3.1 kuvattuja testattua ajoneuv oa koskevia arvoja ja sove ltamalla kohdassa 8.2.4 
määr iteltyä sisääna joke rrointa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/51  
2.3.1. Tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa käytettävät hiilidioksidipäästöjen massan ja polttoai nete ­
hokkuuden arvot
Taso 1A:
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B7 tauluk on A7/1 vaiheen 7 mukaista hiilidioksidipäästöjen massaa MCo2,c,7 .
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B7 tauluk on A7/1 vaiheen 10 mukaista yksittäisen ajoneuv on hiilidioksidi pääst öjen massaa MCO2,c,ind .
Taso 1B:
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B7 tauluk on A7/1 vaiheen 8 mukaista polttoai netehokkuutta FEc,8.
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B7 tauluk on A7/1 vaiheen 10 mukaista yksittäisen ajoneuv on polttoainet ehokkuutta FEc,ind.
3. TUOT ANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKAST AMINEN NOVC-HEV -AJONEUV OJEN HIILIDIOK SIDIP ÄÄSTÖJEN 
MASS AN JA POL TTO AINETEHOKKUUDEN OSALTA
3.1. Ajoneuv o testa taan liitteen B8 kohdassa 3.3 kuvatulla tavalla.
3.2. Taso 1A:
Testissä määr itetään NOVC-HEV -ajoneuv on hiilidioksidipäästöjen massa MCO2 ,CS,c,6 liitteen B8 tauluk on A8/5 
vaiheen 6 mukaisesti.
Taso 1B:
Testissä määr itetään NOVC-HEV -ajoneuvon polttoainet ehokkuus FECS,c,4c liitteen B8 tauluk on A8/5 vaiheen 4c 
mukaisesti.
3.3. Tuotannon vaatimusten mukaisuus hiilidioksidipäästöjen massan tai tapaukse n mukaan polttoai netehokkuuden 
osalta on tode nnettava käyttämällä perustana tämän säännön kohdassa 3.3.1 kuvattuja testattua ajoneuv oa 
koskevia arvoja ja soveltamalla kohdassa 8.2.4 määr iteltyä sisääna joke rrointa.
3.3.1. Tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa käytettävät hiilidioksidipäästöjen massan ja polttoai nete ­
hokkuuden arvot
Taso 1A:
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/5 vaiheen 7 mukaista varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidi pääst öjen massaa 
MCO2,CS,c,7 .
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/5 vaiheen 9 mukaista yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidiok ­
sidipäästöj en massaa MCO2,CS,c,ind .
Taso 1B:
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/6 vaiheen 2 mukaista varausta ylläpitävän tilan polttoainet ehokkuutta FECS,c,1 .
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/6 vaiheen 3 mukaista yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpitäv än tilan polttoainet e­
hokkuutta FECS,c,ind .
4. TUOT ANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKAST AMINEN TÄYSSÄHK ÖAJONEUV OJEN SÄHK ÖENER GIANKU ­
LUTUK SEN OSAL TA
4.1. Ajoneuv o testataan liittee n B8 kohdassa 3.4 kuvatulla tavalla. Tuotannon vaatimusten mukaisuuden 
tarkastuksessa katsotaan lopetuskr iteerin täyttyvän liittee n B8 kohdassa 3.4.4.1.3 kuvatussa tyyppi 1 
-test ausmenettelyssä (perättäisten syklien menett ely) ja liitteen B8 kohdassa 3.4.4.2.3 kuvatussa tyyppi 1 
-test ausmenettelyssä (lyhennetty menettely), kun ensimmäinen sove llettava WLTP-testisy kli on saatu 
päätökseen.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/52 26.11.2021  
Kyseisen testisyklin aikana määr itetään REESS-jär jeste lmien tasavir taenergiankulutus EC DC,f irst,i liittee n B8 
kohdan 4.3 mukaisesti, jolloin ΔE REESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos dj on 
testisyklissä ajettu matka.
4.2. Tuotannon vaatimusten mukaisuus sähk öenergiankulutuksen osalta on tode nnettava käyttämällä perustana 
kohdassa 4.2.1 kuvattuja testattua ajoneuv oa koskevia arvoja, kun tyyppihy väks ynnässä on käytetty 
perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus menettelyä, ja kohdassa 4.2.2 kuvattuja arvoja, kun tyyppihyväksynnässä 
on käytetty lyhennettyä tyyppi 1 -testausmenett elyä.
4.2.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vät perättäisten syklien tyyppi 1 -testausme ­
nettely n arvot
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/10 vaiheen 9 mukaista sähk öenergiankulutusta EC DC,COP ,final.
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/10 vaiheen 10 mukaista sähk öenergiankulutusta EC DC,COP ,ind.
4.2.2. Tuotannon vaatimuste nmukaisuuden tarkastamisessa käytettävät lyhennetyn syklin tyyppi 1 -testausmenett elyn 
arvot
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/11 vaiheen 8 mukaista sähk öenergiankulutusta EC DC,COP ,final.
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/11 vaiheen 9 mukaista sähk öenergiankulutusta EC DC,COP ,ind.
5. TUOT ANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKAST AMINEN OVC-HEV -AJONEUV OJEN HIILIDIOK SIDIP ÄÄSTÖJEN 
MASS AN TAI POL TTO AINETEHOKKUUDEN JA SÄHK ÖENER GIANKULUTUKSEN OSAL TA
5.1. Valmistajan pyynnöstä voidaan varausta ylläpitäv ässä ja varausta purkavassa testissä käyttää eri testiajoneuv oja.
5.2. Varausta ylläpitäv än tilan hiilidioksidi pääst öjen tai tapauk sen mukaan polttoainet ehokkuuden todentaminen 
tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamista varten
5.2.1. Ajoneuv o testataan liitteen B8 kohdassa 3.2.5 kuvatun varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testausmen ettelyn 
mukaisesti.
5.2.2. Taso 1A:
Testissä määr itetään varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidipäästöjen massa MCO2,CS,c,6 liittee n B8 
tauluk on A8/5 vaiheen 6 mukaisesti.
Taso 1B:
Testissä määr itetään varausta ylläpitävän tilan polttoai netehokkuus FECS,c,4c liittee n B8 tauluk on A8/5 vaiheen 4c 
mukaisesti.
5.2.3. Taso 1A:
Tuotannon vaatimustenmukaisuus varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidipäästöjen massan osalta on 
tode nnettava käyttämällä perustana tämän säännön kohdassa 5.2.3.1 kuvattuja testattua ajoneuvoa koskevia 
varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidi pääst öjen massan arvoja ja soveltamalla kohdassa 8.2.4 
määr iteltyä sisääna joke rrointa.
Taso 1B:
Tuotannon vaatimustenmukaisuus varausta ylläpitävän tilan polttoainet ehokkuuden osalta on tode nnettava 
käyttämällä perustana tämän säännön kohdassa 5.2.3.1 kuvattuja testattua ajoneuv oa koskevi a varausta 
ylläpitäv än tilan polttoai netehokkuuden arvoja ja soveltamalla kohdassa 8.2.4 määr iteltyä sisääna joker rointa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/53  
5.2.3.1. Varausta ylläpitävän tilan hiilidioksidipäästöjen massan ja polttoai netehokkuuden arvot tuotannon vaatimusten ­
mukaisuuden tarkastamista varten
Taso 1A:
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/5 vaiheen 7 mukaista varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidi pääst öjen massaa 
MCO2,CS,c,7 .
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/5 vaiheen 9 mukaista yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidiok ­
sidipäästöj en massaa MCO2,CS,c,ind .
Taso 1B:
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/6 vaiheen 2 mukaista varausta ylläpitävän tilan polttoainet ehokkuutta FECS,c.
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/6 vaiheen 3 mukaista yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpitäv än tilan polttoainet e­
hokkuutta FECS,c,ind .
5.3. Tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastaminen OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta purka van tilan sähk öener ­
giankulutuksen osalta
5.3.1. Ajoneuv o testataan tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa kohdan 5.3.1.1 mukaisesti. Jos 
ajoneuvon tyyppihyväksyntämenettelyn ensimmäisen syklin aikana ei käynnist etä moottor ia, ajoneuv o voidaan 
valmista jan valinnan mukaan testata kohdan 5.3.1.2 mukaisesti.
5.3.1.1. Varausta purka va tyyppi 1 -test ausmenettely
Ajoneuv o testataan liitteen B8 kohdassa 3.2.4 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testaus menettelyn 
mukaisesti. Testissä määr itetään sähk öenergiankulutus EC AC,CD liitteen B8 tauluk on A8/8 vaiheen 9 mukaisesti.
Jos ajo-REESS- järjestelmä on esivakaute ttava ennen tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastusmenettely ä, 
valmista jan on osoite ttava tämä tarve. Ajo-REESS-jär jestelmä on tällöin valmistajan pyynnöstä ja hyväks yntävi ­
ranomaisen suostumuksella esivakautetta va ennen tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastusmenettely ä 
valmista jan suosittelemalla tavalla.
5.3.1.2. Varausta purka van tyyppi 1 -testin ensimmäinen sykli
5.3.1.2.1. Ajoneuv o testataan liitteen B8 kohdassa 3.2.4 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testaus menettelyn 
mukaisesti, jolloin varausta purkavan tyyppi 1 -testausmenett elyn lopetuskr iteerin katsotaan täyttyvän, kun 
ensimmäinen sove llettava WLTP-testisykli on saatu päätökseen, ja lopetuskr iteeri korvaa liittee n B8 kohdan 
3.2.4.4 mukaisesti tehtävän varausta purka van tyyppi 1 -testimenett elyn lopetuskr iteerin.
Kyseisen testisyklin aikana määr itetään REESS-jär jeste lmien tasavir taenergiankulutus EC DC,f irst,i liittee n B8 
kohdan 4.3 mukaisesti, jolloin ΔE REESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos dj on 
testisyklissä ajettu matka.
5.3.1.2.2. Moottoria ei saa käyttää tässä syklissä. Jos moottori a käytetään , tuotannon vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen käytetty testi on mitätön .
5.3.2. Tuotannon vaatimustenmukaisu us varausta purkavan tilan sähk öenergiankulutuk sen osalta on todennettava 
käyttämällä perustana kohdassa 5.3.2.1 kuvattuja testattua ajoneuv oa koskevia arvoja, kun ajoneuv o testataan 
kohdan 5.3.1.1 mukaisesti, ja kohdassa 5.3.2.2 kuvattuja arvoja, kun ajoneuvo testa taan kohdan 5.3.1.2 
mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/54 26.11.2021  
5.3.2.1. Tuotannon vaatimusten mukaisuus kohdan 5.3.1.1 mukaisen testin tapauk sessa
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/8 vaiheen 16 mukaista varausta purkavan tilan sähk öenergiankulutusta EC AC,CD,final .
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/8 vaiheen 17 mukaista yksittäisen ajoneuvon varausta purkavan tilan sähk öenergian ­
kulutusta EC AC,CD,ind .
5.3.2.2. Tuotannon vaatimusten mukaisuus kohdan 5.3.1.2 mukaisen testin tapauk sessa
Jos ei sovelleta interpoloi ntimenet elmää, on tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettävä 
liitte en B8 tauluk on A8/8 vaiheen 16 mukaista varausta purka van tilan sähk öenergiankulutusta EC DC,CD,COP ,final.
Jos interpoloi ntimenet elmää sovelletaan, on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vä 
liitte en B8 tauluk on A8/8 vaiheen 17 mukaista yksittäisen ajoneuvon varausta purkavan tilan sähk öenergian ­
kulutusta EC DC,CD,COP ,ind.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/55  
Lisäys 2 
Tuotannon vaatimustenmuk aisuuden tarkas taminen tyyppi 1 -testin osalta – tilastomenetelmä 
1. Tässä lisäyksessä kuvaillaan menett ely, jota käytetään tarkastettaessa tuotannon vaatimusten mukaisuutta tyyppi 1 
-test issä niiden kriteeripäästöjä, hiilidiok sidipäästöj ä, polttoai netehokkuutta ja sähk öenergiankulutusta koskevi en 
vaatimusten osalta, joita tämän säännön tauluk on 8/1 mukaisesti sovelletaan täyspoltt omoottori -, NOVC-HEV -, 
täyssähk ö- ja OVC-HEV -ajoneuv oihin, sekä määr itettäessä tapaukse n mukaan OBFCM-laitteen tarkkuutta.
Kriteer ipäästöj ä, hiilidioksidipäästöjä, polttoainet ehokkuutta ja sähk öenergiankulutusta koskevat mittaukset on 
teht ävä tämän säännön tauluk on 8/1 mukaisesti vähintään kolmelle ajoneuvoll e siihen saakka, että voidaan tehdä 
myönteinen tai kielteinen päätös . Sovel tuvissa tapauksissa on määr itettävä OBFCM-laitteen tarkkuus kunkin testin 
N osalta.
2. KRITEERIP ÄÄSTÖT
2.1 Tilastom enetelmä ja hyväksymis- ja hylkäämisper uste et
Taso 1A:
Kaikista yhteensä N testistä määr itetään kaikkien testattujen ajoneuv ojen mittaustuloste n x1, x2, … xN osalta 
keskiar vo Xtests ja varianssi VAR:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
ja
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
Kun kyse on OVC-HEV -ajoneuv olle tehtä västä kokonaisesta varausta purkavasta tyyppi 1 -testistä, katsotaan 
yksittäisen ajoneuvon koko testin aikaiset keskimääräiset pääst öt yhdeksi arvoksi xi.
Kunkin testimäärän osalta voidaan tehdä tämän säännön kohdan 6.3.10 tauluk on 1A mukaisen kriteeripäästöj en 
raja-ar von L perusteella jokin seuraa vista kolmesta päätöksestä:
i) perhe hyväks ytään, jos Xtests<A•L – VAR
L
ii) perhe hylätään, jos Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
iii) tehdään toinen mittaus, jos
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
Kriteeripäästöjen mittaamisessa asetetaan tekijän A arvoksi 1,05.
Taso 1B:
Tapaus A: valmistajan ilmoittama tuotannon keskihajonta on tyydyttä vä.
Kun näytteen vähimmäisk oko on kolme ajoneuvoa, näytteenotto tehdään siten, että tode nnäk öisyys sille, että 
valmistuserä läpäisee testin, kun 40 prosenttia siitä on viallista, on 0,95 (tuottaj an riski = 5 prosenttia), ja 
tode nnäk öisyys sille, että valmistuserä hyväks ytään, kun 65 prosenttia siitä on viallista, on 0,1 (kuluttaj an riski = 
10 prosenttia).
Kaikkien tämän säännön kohdan 6.3.10 tauluk ossa 1B esitetyn kriteeripäästön kohdalla käytetään seuraavaa 
menett elyä (ks. tämän säännön kohdan 8.2.3.2 kuva 8/1), jossaFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/56 26.11.2021  
L= kriteeripäästön raja-ar von luonnollinen logari tmi,
xi= näytteen i:nnelle ajoneuv olle mitatun arvon luonnollinen logaritmi
s= tuotannon arvioitu keskiha jonta (laskettuna mittausar vojen luonnollisista logaritmeista)
n= otoksen koko.
Lasketa an näytteelle testimuuttuja, joka edustaa raja-ar von standardipoikkeamien summaa ja joka määr itellään 
seuraa vasti:
Jos testimuuttuja on näytteen koolle määrättyä tauluk ossa A2/1 annettua hyväks ymiskynnystä suurem pi, 
kriteeripäästö hyväks ytään.
Jos testimuuttuja on näytteen koolle määrättyä tauluk ossa A2/1 annettua hylkäämiskynn ystä pienempi, 
epäpuhtaus hylätään. Muutoin testataan ylimääräinen ajoneuvo ja laskentamenett elyä sovelletaan yhdellä 
yksiköllä lisättyyn otokseen.
Taulukko A2/1
Oto skoolle määrätty hyväksymis-/hylkäämiskynnys 
Testattavi en ajoneuvojen 
yhteismäärä (otosk oko)Hyväksymiskynnys Hylkäämiskynn ys
3 3,327 –4,724
4 3,261 –4,79
5 3,195 –4,856
6 3,129 –4,922
7 3,063 –4,988
8 2,997 –5,054
9 2,931 –5,12
10 2,865 –5,185
11 2,799 –5,251
12 2,733 –5,317
13 2,667 –5,383
14 2,601 –5,449
15 2,535 –5,515
16 2,469 –5,581
17 2,403 –5,647
18 2,337 –5,713
19 2,271 –5,779
20 2,205 –5,845
21 2,139 –5,911
22 2,073 –5,977
23 2,007 –6,043FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/57  
24 1,941 –6,109
25 1,875 –6,175
26 1,809 –6,241
27 1,743 –6,307
28 1,677 –6,373
29 1,611 –6,439
30 1,545 –6,505
31 1,479 –6,571
32 –2,112 –2,112
Tapaus B: valmista jan ilmoittama tuotannon keskiha jonta ei ole tyydyttä vä tai sitä ei ole saatavi lla.
Kun näytteen vähimmäisk oko on kolme ajoneuvoa, näytteenotto tehdään siten, että tode nnäk öisyys sille, että 
valmistuserä läpäisee testin, kun 40 prosenttia siitä on viallista, on 0,95 (tuottaj an riski = 5 prosenttia), ja 
tode nnäk öisyys sille, että valmistuserä hyväks ytään, kun 65 prosenttia siitä on viallista, on 0,1 (kuluttaj an riski = 
10 prosenttia).
Tämän säännön kohdassa 6.3.10 olevassa tauluk ossa 1B määr iteltyjen kriteeripäästöje n mitattujen arvojen 
jakauman katsotaan noudattavan logari tmista normaali jakaumaa, ja ne on ensin muunnetta va niiden 
luonnollisen logaritmi n avulla. Olkoon m0 ja m pienin ja suur in otosk oko (m 0 = 3 ja m = 32) ja n käytettävän 
otoksen koko.
Jos sarjasta mitattujen arvojen luonnolliset logaritmi t ovat x1, x2 …, xi ja L on hyväks ytyn tyypin epäpuhtauden 
raja-ar von luonnollinen logaritmi, määr itellään
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
ja
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi–d¯
nÞ2
Taulukko A2/2
Oto ksen vähimmäisk oko = 3 
Oto ksen koko (n) Hyväksymiskynnys (An) Hylkäämiskynnys (Bn)
3 –0,80381 16,64743
4 –0,76339 7,68627
5 –0,72982 4,67136
6 –0,69962 3,25573
7 –0,67129 2,45431
8 –0,64406 1,94369
9 –0,61750 1,59105
10 –0,59135 1,33295
11 –0,56542 1,13566
12 –0,53960 0,97970FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/58 26.11.2021  
13 –0,51379 0,85307
14 –0,48791 0,74801
15 –0,46191 0,65928
16 –0,43573 0,58321
17 –0,40933 0,51718
18 –0,38266 0,45922
19 –0,35570 0,40788
20 –0,32840 0,36203
21 –0,30072 0,32078
22 –0,27263 0,28343
23 –0,24410 0,24943
24 –0,21509 0,21831
25 –0,18557 0,18970
26 –0,15550 0,16328
27 –0,12483 0,13880
28 –0,09354 0,11603
29 –0,06159 0,09480
30 –0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
Tauluk ossa A2/2 esitetään hyväks ymiskynnykset (An) ja hylkäämiskynnykset (Bn) otosk oon mukaan. 
Testimuuttuja on suhde d¯
n/Vn, ja sitä käytetään sarjan hyväks ymisen tai hylkäämisen määr ittämiseksi seuraa vasti:
Kun mo ≤ n ≤ m:
i) sarja hyväks ytään, jos d¯
n
Vn≤An,
ii) sarja hylätään, jos d¯
n
Vn≥Bn
iii) tehdään toinen mittaus, jos An<d¯
n
Vn<Bn
Huomautukset :
seuraa vat rekursiiviset kaavat ovat hyödyllisiä laske ttaessa peräkkäisiä testimuuttujien arvoja:
3. Hiilidioksidipäästöt, polttoainet ehokkuus ja sähk öenergiankulutusFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/59  
3.1. Tilastom enettely
Taso 1A:
Kaikista yhteensä N testistä määr itetään kaikkien testattujen ajoneuv ojen mittaustuloste n x1, x2, … xN osalta 
keskiar vo Xtests ja keskihajonta s:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
ja
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
Taso 1B:
Kaikista yhteensä N testistä määr itetään kaikkien testattujen ajoneuv ojen mittaustuloste n x1, x2, … xN osalta 
keskiar vo Xtests ja keskihajonta σ:
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
ja
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2. Tilastolli nen arviointi
Taso 1A:
Hiilidioksidipäästöjen arviointia varten laske taan normalisoidut arvot seuraa vasti:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
jossa
CO 2 test-i on yksittäisen ajoneuv on i mitattu hiilidioksi dipäästö
CO 2 declared-i on yksittäiselle ajoneuvolle i ilmoitettu hiilidiok sidipäästöar vo.
Sähk öenergiankulutuk sen (EC) arviointia varten laske taan normalisoidut arvot seuraavasti:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
jossa
EC test-i on yksittäisen ajoneuv on i mitattu sähk öenergiankulutus. Jos on tehty kokonainen varausta 
purkava tyyppi 1 -testi, arvo EC test-i määr itetään lisäyksen 1 kohdan 5.3.1.1 mukaisesti. Jos 
tuotannon vaatimusten mukaisuuden todentamisek si tehdään vain ensimmäinen testisykli, arvo 
EC test-i määr itetään lisäyksen 1 kohdan 5.3.1.2 mukaisesti.
EC DC, COP -i on yksittäiselle ajoneuv olle i liittee n B8 lisäyksen 8 mukaisesti ilmoite ttu sähk öenergiankulutus. 
Jos on tehty kokonainen varausta purkava tyyppi 1 -testi, arvo EC DC,COP ,i määr itetään lisäyksen 1 
kohdan 5.3.2.1 mukaisesti. Jos tuotannon vaatimusten mukaisuuden todentamiseksi tehdään 
vain ensimmäinen testisykli, arvo EC COP ,i määr itetään lisäyksen 1 kohdan 5.3.2.2 mukaisesti.
Parametr ien Xtests ja s määr ittämisessä kohdan 3.1 mukaisesti käytetään normalisoituja arvoja xi.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/60 26.11.2021  
Taso 1B:
Polttoainet ehokkuuden arviointia varten laske taan normalisoidut arvot seuraa vasti:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
jossa
FE test-i on yksittäisen ajoneuv on i mitattu polttoainet ehokkuus
FE declared-i on yksittäiselle ajoneuvolle i ilmoitettu polttoainet ehokkuusar vo.
Sähk öenergiankulutuk sen (EC) arviointia varten laske taan normalisoidut arvot seuraavasti:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
jossa
EC test-i on yksittäisen ajoneuv on i mitattu sähk öenergiankulutus. Jos on tehty kokonainen varausta 
purkava tyyppi 1 -testi, arvo EC test-i määr itetään lisäyksen 1 kohdan 5.3.1.1 mukaisesti. Jos 
tuotannon vaatimusten mukaisuuden todentamisek si tehdään vain ensimmäinen testisykli, arvo 
EC test-i määr itetään lisäyksen 1 kohdan 5.3.1.2 mukaisesti.
EC DC, COP -i on yksittäiselle ajoneuv olle i liittee n B8 lisäyksen 8 mukaisesti ilmoite ttu sähk öenergiankulutus. 
Jos on tehty kokonainen varausta purkava tyyppi 1 -testi, arvo EC DC,COP ,i määr itetään lisäyksen 1 
kohdan 5.3.2.1 mukaisesti. Jos tuotannon vaatimusten mukaisuuden todentamiseksi tehdään 
vain ensimmäinen testisykli, arvo EC COP ,i määr itetään lisäyksen 1 kohdan 5.3.2.2 mukaisesti.
Parametr ien Xtests ja s määr ittämisessä kohdan 3.1 mukaisesti käytetään normalisoituja arvoja xi.
3.3. Hyväksymis- ja hylkäämisperusteet
3.3.1. Hiilidioksidipäästöjen ja sähk öenergiankulutuksen arviointi
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Kunkin testimäärän osalta voidaan tehdä jokin seuraa vista päätöksistä, kun tekijän A arvoksi asetetaan 1,01:
i) perhe hyväks ytään, jos Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s
ii) perhe hylätään, jos Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s
iii) tehdään toinen mittaus, jos
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
jossa
parametr it tP1,i, tP2,i, tF1,i, ja tF2 otetaan tauluk osta A2/3.
Taulukko A2/3
Oto skoolle määrätty hyväksymis-/hylkäämiskynnys 
HYV ÄKSYTÄÄN HYL ÄTÄÄN
Testit (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2. Polttoainet ehokkuuden ja sähk öenergiankulutuksen arviointi
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
3.3.2.1. Arvioitaessa polttoainet ehokkuutta (FE, km/l) sovelletaan seuraavaa:
a)Jos 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i)perhe hyväksytään, jos XtestsN Evaluation ≥1,000
ii)tehdään toinen mittaus, jos XtestsN Evaluation <1,000 .
b)Jos N = 11
i)perhe hyväksytään, jos kaikki seuraa vat toteutuvat :
a.XtestsN Evaluation ≥1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≥1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≥1,000 – 3�σ
ii)perhe hyväksytään, jos jokin seuraa vista toteutuu:
a.XtestsN Evaluation <1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily <1,000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi<1,000 – 3�σ
jossa
N_Evaluation on arvioinnissa testattujen ajoneuv ojen kokonaismäärä
N_CoP family on tuotannon asianomaisena vuot ena testattujen vaatimustenmukaisu utta koskevan perheen 
ajoneuvojen kokonaismäärä
(Jos esim. ensimmäisessä arvioinnissa testataan 11 ajoneuvoa ja toisessa arvioinnissa 4 ajoneuv oa, N_ 
Evaluation=4 ja N_CoP family=15).
Jos N_CoP family > 10, ehdon xi≥1,000 – 3�σ on joka tapaukse ssa täytyttävä.
3.3.2.2. Arvioitaessa sähk öenergiankulutusta (EC, Wh/km) sove lletaan seuraa vaa:
a)Jos 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i)perhe hyväksytään, jos XtestsN Evaluation ≤1,000
ii)tehdään toinen mittaus, jos XtestsN Evaluation >1,000 .FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/62 26.11.2021  
b)Jos N = 11
i)perhe hyväksytään, jos kaikki seuraa vat toteutuvat :
a.XtestsN Evaluation ≤1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≤1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≤1,000 þ3�σ
ii)perhe hyväksytään, jos jokin seuraa vista toteutuu:
a.XtestsN Evaluation >1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily >1,000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi>1,000 þ3�σ
jossa
N_Evaluation on arvioinnissa testattujen ajoneuv ojen kokonaismäärä
N_CoP family on tuotannon asianomaisena vuot ena testattujen vaatimustenmukaisu utta koskevan perheen 
ajoneuvojen kokonaismäärä
(Jos esim. ensimmäisessä arvioinnissa testataan 11 ajoneuvoa ja toisessa arvioinnissa 4 ajoneuv oa, N_ 
Evaluation=4 ja N_CoP family=15).
Jos N_CoP family > 10, ehdon xi≤1,000 þ3�σ on joka tapauksessa täytyttä vä.
3.3.2.3. Jos tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevaan perheeseen kuuluvien ajoneuvojen tuotanto määrä on yli 7 500
ajoneuvoa 12 kuukaudessa, voidaan toisessa tai sitä myöhemmässä arvioinnissa korvata ilmaisu ”a. Jos 3 ≤ 
N_Evaluation ≤ 10” ilmaisulla ”a. Jos N_Evaluation = 3” ja ilmaisu ”b. Jos N_Evaluation = 11” ilmaisulla ”b. Jos 
N_Evaluation = 4”. Seuraav ana tai myöhempänä vuonna tätä määrä ystä ei sove lleta sen vuoden ensimmäiseen 
vaatimusten mukaisuutta koske va perheen arviointiin.
Arvon σ määr ittämisessä perustana käytetään testituloksia, jotka on saatu kymmenestä ensimmäisestä testatusta 
ajoneuvosta kunkin vaatimustenmukaisuutta koske van perheen tuotannon alusta lukien. Arvoa σ ei muuteta 
seuraa van vuoden tai myöhemp ienkään vuosien osalta, kun σ on määr itetty perheelle. Arvoa σ voidaan muuttaa 
valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella, jos on esitetty asianmukaiset todi steet ja tiedot.
3.4. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Tämän säännön kohdassa 5.11 tark oitettujen ajoneuvoj en tapauksessa määr itetään OBFCM-laitteen tarkkuus xi, 
OBFCM kullekin testille i lisäyksen 5 kohdan 4.2 mukaisesti.
Tyyppihy väks yntä viranomaisen on pidettä vä kirjaa kullekin testatulle tuotannon vaatimusten mukaisuutta 
koskevall e perheelle määr itetyistä tarkkuuksis ta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/63  
Lisäys 3 
Sisäänajotest ausmenettely sisäänajoker toimien määr ittämisek si 
1. SISÄÄNAJOKERTOIMIEN MÄÄRITTEL YSSÄ KÄYTETT ÄVÄ TEST AUSMENETTEL Y
1.1. Sisääna jotestausmenet telyn suor ittaa valmista ja. Testiaj oneuvoi hin ei saa tehdä säätöjä, jotka vaikuttaisivat 
kriteeripäästöih in, hiilidioksidipäästöihin, polttoainet ehokkuuteen tai sähk öenergiankulutukseen. Testattav an 
ajoneuvon laitteist on ja ECU-yk sikön kalibroinnin on oltava vastaav at kuin tyyppihy väks ynnässä. Mitkään laitteet, 
joilla on vaikutusta kriteeripäästöih in, hiilidiok sidipäästöi hin, polttoainet ehokkuut een tai sähk öenergianku ­
lutukseen, eivät saa olla olleet käytössä ennen sisäänajot estausmenettelyä.
1.2. Testattav an ajoneuvon on oltav a konfiguraatioltaan tuotannon vaatimusten mukaisuutta koskevan perheen ajoneuvo 
H.
Jos tuotannon vaatimustenmukaisu utta koskevassa perheessä on useita interpoloi ntiperheitä, testiajoneuv on on 
oltav a konfiguraatioltaan sen interpolointiperheen ajoneuv o H, jonka tuotanto määrän odotetaan olevan tuotannon 
vaatimusten mukaisuutta koskevassa perheessä suur in. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumuksella voidaan valita jokin muu testia joneuv o.
1.2.1. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Sisääna joke rtoimen soveltamisalan laajentaminen
Johdetun sisääna joker toimen sove ltamisalaa voidaan valmista jan teknisellä näytöllä perustelema sta pyynnöstä ja 
vastuuviranomaisen suostumuk sella laajentaa koskemaan muitakin interpoloi ntiperheitä.
1.3. Testattav an ajoneuvon on oltav a uusi ajoneuv o tai käytetty testiajoneuv o, johon on asennettu yhtä aikaa vähintään 
kaikki seuraa vat kompone ntit:
a)polttomoott ori
b)ajolaitteen kompon entit (ainakin vaiht eisto, renkaat, akselit jne.)
c)jarrulaitteen kompon entit
d)vain taso 1A: sähk öajoneuv ojen REESS-jär jestelmät
e)vain taso 1A: pakojär jeste lmä
ja muut komponentit, joilla on merkityksellistä vaikutusta kriteeri päästöihi n, hiilidioksidipäästöihin, polttoai nete ­
hokkuut een tai sähk öenergiankulutukseen.
Testiaj oneuvon a käytettävän uuden ajoneuvon tai käytetyn ajoneuv on, johon on vaihdettu edellä mainitut 
kompone ntit, matkamittar in lukema on kirjattav a lukemana Ds [km].
1.4. Sisääna jomenettely voidaan valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla tehdä useammalle 
testiajoneuv olle. Tällöin otetaan sisääna joke rtoimia määr itettäessä huomioon kaikkien testattujen ajoneuvojen 
kaikki päte vät testitulokset.
1.5. Alustadynamometr in asetuks et
1.5.1. Alustadynamometr in säätöar voksi asetetaan testattavan ajoneuv on tavoiteajo vastus liitteen B4 kohdassa 7 esitet yllä 
menett elyllä.
Alustadynamometr i on säädettävä erikse en ennen kutakin testiä ennen kuin ajomatkan kerr ytys sisäänajoa varten 
aloite taan ja kerran kerr yttämisen jälkeen tehtä viä sisäänajon jälkeisiä testejä varten.
1.5.2. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Dynamometr in asetusar vona voidaan käyttää samaa arvoa kuin se, joka määr itettiin tyyppihy väks yntäte stauk sessa 
kaikkea testaus ta varten.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/64 26.11.2021  
1.6. Testattav a ajoneuvo on ennen sisäänajoa testattava liitteissä B6 ja B8 kuvatun tyyppi 1 -testausmenett elyn 
mukaisesti. Testi toistetaan, kunnes on saatu kolme validia testitulosta. Lasketaan ajosuor iteindek sit liittee n B7 
kohdan 7 mukaisesti. Niiden on oltav a liittee n B6 kohdassa 2.6.8.3.1.4 annettujen kriteeri en mukaisia. Ennen 
kutakin testiä kirjataan matkamittar ilukema Di. Mitatut kriteeripäästöt, hiilidioksi dipääst öt, polttoai netehokkuus ja 
sähk öenergiankulutus laske taan liitteen B7 tauluk on A7/1 vaiheen 4a tai liitteen B8 tauluk on A8/5 vaiheen 4a 
mukaisesti.
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Kaikkien testien aikana on kirjattava kaasunsäätimen asennon ilmoittava signaali tiheydellä 10 Hz. Tähän voidaan 
käyttää OBD-jär jestelmäs tä saata vaa kaasunsäätimen asennon signaalia. Vastuuviranomainen voi pyytää valmistajaa 
arvioimaan signaalin sen varmistamiseksi, että testin tulos saadaan oikea lla tavalla.
1.7. Alkut estien jälkeen testia joneuv olle tehdään sisääna jo tavanomaisissa ajo-olosuht eissa. OVC-HEV -ajoneuv oja on 
käytettävä pääosin latausta ylläpitäv ässä toimin tatilassa. Ajotavan , testausolosuht eiden ja polttoaineen on 
sisääna jossa oltav a valmista jan teknisen käytännön mukaisia. Sisääna jomatka saa olla enintään sama kuin matka, 
joka ajettiin interpoloi ntiperheen tyyppih yväk syntää varten testatun ajoneuv on sisäänajon aikana liittee n B6 
kohdan 2.3.3 tai liitteen B8 kohdan 2 mukaisesti.
1.8. Testattav a ajoneuv o on sisääna jon jälkeen testattava liitte issä B6 ja B8 kuvatun tyyppi 1 -testausmenett elyn 
mukaisesti. Testi toist etaan, kunnes on seuraa va määrä valideja testituloksia:
Taso 1A: kolme testiä
Taso 1B: kaksi testiä.
Lasketaa n ajosuor iteindeks it liitteen B7 kohdan 7 mukaisesti. Niiden on oltava liitteen B6 kohdassa 2.6.8.3.1.4 
annettujen kriteerien mukaisia.
Nämä testit on tehtävä samassa testitilassa kuin ennen sisääna joa tehdyt testit ja käyttäen samaa alustadyna ­
mometr in säätöm enetelmää. Jos tämä ei ole mahdollista, valmista jan on perustelta va eri testitilan käyttö. Enne 
kutakin testiä kirjataan matkamittar iluke ma Di [km]. Mitatut kriteeri päästöt , hiilidiok sidipäästöt, polttoai ne­
tehokkuus ja sähk öenergiankulutus (siten kuin tämän säännön kohdassa 8.2.4.1 edellytet ään) lasket aan liittee n B7 
tauluk on A7/1 vaiheen 4a tai liitteen B8 tauluk on A8/5 vaiheen 4a mukaisesti.
1.9. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Hiilidioks idipääst öjä koske van sisäänajok ertoimen määr ittämiseksi lasket aan seuraa vassa yhtälössä olevat kertoim et 
CRI ja Cconst pienimmän neliösumman regressioanalyysillä neljän merkitsevän numeron tarkkuudella kaikkien ennen 
sisääna joa ja sen jälkeen teht yjen testien osalta:
MCO 2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
jossa
MCO2,i on hiilidioksi dipääst öjen mitattu massa testissä i [g/km]
CRI on logari tmisen regressiolinjan kulmaker roin
Cconst on logari tmisen regressiolinjan vakioar vo.
Jos on testattu useita ajoneuvoja , lasketaan kerr oin CRI kunkin ajoneuv on osalta ja määr itetään saatujen arvojen 
keskiar vo. Valmistaja toimittaa vastuuviranomaiselle tilast ollista näyttöä siitä, että laske lma on riittävällä tavalla 
peruste ltu tilast ollisesti.
1.9.1. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Kulmakerr ointa CRI on laske lmaa varten tehtyjen mittausten poikkeaman perusteella hyvä korjata alaspäin 
laskelm an virheiden keskihajonnalla:FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i  – M CO2,i – fit Þ2
N – 2s
jossa
MCO2,i-fit saadaan tulok sena yhtälön sove ltamisesta kuhunkin matkaan Di.
Kulmakerr oin CRI korjataan laskelman epävarmuuden suhte en seuraavasti:
CRI → CRI – σfit
1.10. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Määr itetään tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa käytettävän testiajoneuv on j hiilidiok sidipäästöj ä 
koskeva sisääna joke rroin RICO2(j) seuraa vasta yhtälöstä:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
jossa
Dk on keskimääräinen ajomatka sisäänajon jälkeisissä valideissa testeissä [km]
Dj on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vän testiajoneuv on 
matkamittar ilukem a [km]
MCO2,j on vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa käytettä vän testia joneuv on hiilidioksi dipääst öjen 
massa [g/km]
Jos Dj on pienem pi kuin vähimmäisar vo Di, korvataan Dj vähimmäisar volla Di.
1.11. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Kaikkia soveltuvia kriteeripäästöj ä koskevan sisäänajok ertoim en määr ittämiseksi lasketaan kertoimet CRI,c ja Cconst,c 
pienimmän neliösumman regressioanalyysillä neljän merkitsevän numeron tarkkuudella kaikkien ennen sisääna joa 
ja sen jälkeen tehtyjen testien osalta:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
jossa
MC,i on kriteeripäästöjen kompone ntin C mitattu massa
CRI,c on lineaar isen regressiolinjan kulmak erroin [g/km2]
Cconst,c on logari tmisen regressiolinjan vakioar vo [g/km].
Valmistaja toimittaa vastuuviranomaiselle tilast ollista näyttöä siitä, että laskelm a on riittävällä tavalla perusteltu 
tilast ollisesti. Tietojen vaiht eluun perustuva epävarmuusm arginaali on hyvä ottaa huomioon, jotta sisäänajon 
vaikutusta ei yliar vioitaisi.
1.12. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Määr itetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettävän testia joneuv on j kriteeripäästöj en 
kompone nttia C koskeva sisäänajok erroin RIC(j) seuraa vasta yhtälöstä:
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
jossa
Dk on keskimääräinen ajomatka sisäänajon jälkeisissä valideissa testeissä [km]
Dj on tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa käytettä vän testiajoneuv on 
matkamittar ilukem a [km]
MC,j on vaatimustenmukaisu uden tarkastamisessa käytettä vän testia joneuv on kriteeripäästöj en 
komponentin C massa [g/km]
Jos Dj on pienem pi kuin vähimmäisar vo Di, korvataan Dj vähimmäisar volla Di.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/66 26.11.2021  
1.13. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Määr itetään sähk öenergiankulutusta koske va sisäänajok erroin RIEC(j) tämän lisäyksen kohdissa 1.9, 1.9.1 ja 1.10 
kuvatulla menett elyllä siten, että yhtälöissä käytetään term in CO2 asemesta termiä EC.
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Määr itetään polttoainet ehokkuutta koskeva sisäänajok erroin RIFE(j) ja sähk öenergiankulutusta koske va 
sisääna joker roin RIEC(j) tämän lisäyksen kohdissa 1.9 (paitsi 1.9.1) ja 1.10 kuvatulla menettelyllä siten, että 
yhtälöissä käytetään termin CO 2 asemesta term iä FE tai EC.
2. TÄMÄ KOHT A KOSKEE AINO AST AAN TASO A 1B
Ennen johdetun sisääna joker toimen soveltamista valmista jan on toimitetta va vastuuviranomaiselle seuraa vat tiedot:
a)johdettua sisääna joker rointa koskeva näyttö, mukaan luettuna osoitus kulmak ertoim en arvon tilastollisesta 
merkitsevyydestä
b)selostus tuotannon aloittamisen jälkeen käytettävästä validointimenet elmästä, jossa esimerkiksi mitataan 
sisääna joker roin teht aalta valituista ajoneuv oista ja arvioidaan sen asianmukaisuus.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/67  
Lisäys 4 
Tuotannon vaatimustenmuk aisuuden tarkas taminen tyyppi 4 -testin osalta 
1. Rutiininomaisia tuotanto linjan lopussa tehtäviä testejä varten hyväks ynnän haltija voi osoittaa tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden ottamalla näytteitä ajoneuvoi sta, jotka täyttävät tämän lisäyksen kohtien 2–4 vaatimuks et.
1.1. Jos ajoneuvossa on suljettu polttoai nesäiliöjär jeste lmä, voidaan valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumuksella soveltaa muitakin kuin tämän lisäyksen kohdissa 2–4 esite ttyjä menettelyjä.
1.2. Jos valmista ja päättää käyttää jotakin vaiht oehtoista menettelyä, on kaikki vaatimuste nmukaisuuden testausme ­
nettely n yksityisk ohdat kirjattav a tyyppihy väks yntäasiakir joihin.
2. VUOTOTESTI
2.1. Eristetään päästöjen rajoitusjär jestelmäs tä ulkoilmaan johtav at aukot.
2.2. Kohdist etaan polttoainejärj estelmään 3,70 ± 0,10 kPa: n paine. Valmistaj an pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumuksella voidaan käyttää myös jotakin muuta painetta ottaen huomioon polttoai nejär jestelmä n painealueen.
2.3. Annetaan paineen tasaantua ennen polttoai nejär jestelmän erottamista paineläht eestä.
2.4. Polttoainejär jeste lmän erotuks en jälkeen paine ei saa laskea enempää kuin 0,50 kPa viidessä minuutissa.
2.5. Vuoto jen torjunta voidaan valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella osoittaa myös vastaa valla 
vaiht oehtoisella menette lyllä.
3. TUULETUSTESTI
3.1. Eristetään päästöjen rajoitusjär jestelmäs tä ulkoilmaan johtav at aukot.
3.2. Kohdist etaan polttoainejärj estelmään 3,70 ± 0,10 kPa: n paine. Valmistaj an pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumuksella voidaan käyttää myös jotakin muuta painetta ottaen huomioon polttoai nejär jestelmä n painealueen.
3.3. Annetaan paineen tasaantua ennen polttoai nejär jestelmän erottamista paineläht eestä.
3.4. Palautetaan pääst öjenrajoitusjär jestelm än ulkoilmaan johtavat tuuletusauk ot tuotantoa vastaa vaan tilaan.
3.5. Polttoainejär jeste lmän paineen on laske ttava minuutin kuluessa arvoon, joka on alle 2,5 kPa suurem pi kuin 
ilmanpai ne.
3.6. Tuuletust eho voidaan valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla osoittaa myös vastaav alla 
vaiht oehtoisella menette lyllä.
4. TYHJENNYS TESTI
4.1. Tyhjenn ysaukk oon kytke tään laite, joka kykenee ilmaisemaan ilman virtausmäärän 1,0 l/min, tai siihen yhdistet ään 
kytken täventtiilin kautta paineastia, joka on riittävän suur i, jottei sillä ole merkittä vää vaikutusta tyhjenny sjär­
jestelm ään.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/68 26.11.2021  
4.2. Valmistaja voi käyttää itse valitsemaansa virtausmittar ia, jos vastuuviranomainen sen hyväksyy .
4.3. Ajoneuv oa on käytettävä siten, että havaitaan mikä tahansa tyhjennysjär jestelmän rakenneominaisuus, joka voi 
rajoi ttaa tyhjenny stä. Olosuhtee t kirjataan.
4.4. Kun moottori toimii tämän lisäyksen kohdassa 4.3 tark oitetuissa rajoissa, ilman virtaus määr itetään joko
4.4.1. tämän lisäyksen kohdassa 4.1 tark oitettu laite kytke ttynä, jolloin on havaittava paineen lasku ulkoilman paineesta 
tasolle, joka osoittaa, että 1,0 litraa ilmaa on virrannut haihtumispäästöjen valvonta järjestelmään minuutissa, tai
4.4.2. käyttämällä vaiht oehtoista virtausmittauslaite tta, jolloin on lukemaksi saatava vähintään 1,0 litraa minuutissa.
4.4.3. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vastaavaa vaihtoeht oista tyhjennys ­
testimenettelyäFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/69  
Lisäys 5 
Ajoneuv on sisäiseen poltt oaineen ja/tai sähk öenergian kulutuksen seurant aan käytettävät laitteet 
Koske e ainoastaan tasoa 1A.
1. JOHD ANTO
Tässä lisäyksessä vahvistet aan määr itelmät ja vaatimuks et, joita sove lletaan ajoneuv on sisäiseen polttoai neen ja/tai 
sähk öenergian kulutuk sen seurantaan käytettävi in laitteisiin.
2. MÄÄRITELMÄ T
2.1. ’Ajoneuvo n sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuks en seurantaan käytettävällä laitteella’ (’OBFCM-laite’) 
tark oitetaan rakenteeseen kuuluvaa ohjelmist oa ja/tai laitetta, joka havainnoi ja käyttää ajoneuvon, moottori n, 
polttoai neen ja/tai sähk öenergian parametreja, joiden avulla se määr ittää ja asettaa saatavi lle vähintään tämän 
lisäyksen kohdassa 3 mainitut tiedot ja tallentaa ajoneuvon sisäisesti sen käyttöikäiset arvot.
2.2. Tietyn aikana t määr itetyn ja tallennetun suureen ’käyttöik äisellä’ arvolla tark oitetaan kyseisen suureen arvoja, jotka 
ovat kumuloituneet ajoneuvon tuotannon valmistumisesta aikaan t saakka.
2.3. ’Moottor in polttoaine virtauksella’ tark oitetaan moott oriin syötetyn polttoai neen määrää aika yksikköä kohden. Se ei 
sisällä pilaantumista rajoi ttavaan laitteeseen suoraan syötett yä polttoainetta.
2.4. ’Ajoneuvo n polttoaine virtauksell a’ tark oitetaan moottoriin ja pilaantumista rajoit tavaan laitteeseen suoraan syötetyn 
polttoai neen määrää aika yksikköä kohden. Se ei sisällä polttoai neella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoainett a.
2.5. ’Kulutetun polttoaineen kokonaismäär ällä (käyttöik äinen)’ tark oitetaan moott oriin syötetyn polttoai neen lasket un 
määrän ja pilaantumista rajoit tavaan laitteeseen suoraan syötetyn polttoaineen lasket un määrään kertymää. Se ei 
sisällä polttoai neella käyvän lämmittimen kuluttamaa polttoai netta.
2.6. ’Kokonaisajomatkalla (käyttöik äinen)’ tark oitetaan ajomatkak ertymää, joka saadaan samasta tietoläht eestä kuin mitä 
ajoneuvon matkamittar i käyttää.
2.7. ’Sähköverkkoenergialla’ tark oitetaan OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta akkuun virtaavaa sähk öenergiaa ajoneuvon ollessa 
liitett ynä ulkoiseen tehonl ähteeseen ja moottorin ollessa sammut ettuna. Se ei sisällä ulkoisen tehonläht een ja akun 
välistä sähk öhäv iötä.
2.8. ’Varausta ylläpitäv ällä tilalla’ tark oitetaan OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS- 
järjestelmän varaustila voi vaihdella mutta ajoneuvon ohjausjär jestelmä pyrkii säilyttämään varaustilan keskimäär in 
nykyisellä tasolla.
2.9. ’Varausta purkavalla tilalla’ tark oitetaan OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta ajoneuvon käyttötilaa, jossa REESS-jär jestelmän 
nykyinen varaustila on korkeam pi kuin varausta ylläpitäv än tavoitevar austilan arvo, ja vaikka se voi vaihdella, 
ajoneuvon ohjausjär jeste lmä pyrkii purkamaan varaustilaa korkeammalta tasolta varausta ylläpitäv än toimin tatilan 
arvoon.
2.10. ’Kulje ttajan valittavissa olevalla varausta lisäävällä tilalla’ tark oitetaan OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta toimintatilaa, jossa 
kuljettaja on valinnut REESS-jär jestelmän varaustilaa kasvatta van ajotilan.
3. MÄÄRITETT ÄVÄT, TALLENNETT AVAT JA SAA TAVILLE ASETETT AVAT TIEDOT
OBFCM-laitte en on määr itettä vä vähintään seuraa vat parametr it ja tallennettava ajoneuvon sisäisesti sen 
käyttöikäiset arvot. Parametr it lasket aan ja suht eutetaan liitteen C5 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa a 
tark oitettujen standardien mukaisesti.
Kohdissa 3.1 ja 3.2 lueteltujen tieto jen on oltav a saatavilla signaaleina liittee n C5 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.2 
alak ohdassa c tark oitetun sarjapor ttiliittimen kautta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/70 26.11.2021  
3.1. Kaikki tämän säännön kohdassa 5.11 tark oitetut ajoneuv ot OVC-HEV -ajoneuvoja lukuun ottamatta
a)kulutetun polttoainee n kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa)
b)kokonaisa jomatka (käyttöikäinen) (kilometr iä)
c)moottori n polttoai nevir taus (grammaa/sekunti)
d)moottori n polttoai nevir taus (litraa/tunti)
e)ajoneuvon polttoai nevir taus (grammaa/sekunti)
f)ajoneuvon nopeus (kilometr iä/tunti).
3.2. OVC-HEV -ajoneuv ot
a)kulutet un polttoai neen kokonaismäärä (käyttöikäinen) (litraa)
b)kulutet un polttoai neen kokonaismäärä varausta purka vassa tilassa (käyttöikäinen) (litraa)
c)kulutet un polttoai neen kokonaismäärä kuljettajan valittavissa olevassa varausta lisää vässä tilassa (käyttöikäinen) 
(litraa)
d)kokonaisa jomatka (käyttöikäinen) (kilometr iä)
e)kokonaisa jomatka varausta purka vassa tilassa moottor i sammut ettuna (käyttöikäinen) (kilometr iä)
f)kokonaisa jomatka varausta purka vassa tilassa moottor i käynnissä (käyttöikäinen) (kilometr iä)
g)kokonaisa jomatka kuljettajan valittavis sa olevassa varausta lisäävässä tilassa (käyttöikäinen) (kilometr iä)
h)moottorin polttoai nevir taus (grammaa/sekunti)
i)moottorin polttoai nevir taus (litraa/tunti)
j)ajoneuvon polttoai nevir taus (grammaa/sekunti)
k)ajoneuvon nopeus (kilometr iä/tunti)
l)akkuun syötetyn sähk överkk oenergian kokonaismäärä (käyttöikäinen) (kWh).
4. TARKKUUS
4.1. Valmistajan on kohdassa 3 tark oitettujen tieto jen osalta varmistetta va, että OBFCM-laite antaa tarkimmat arvot, 
jotka moottor inohjausyksik ön mittaus- ja laskenta järjestelmä llä on mahdollista saada.
4.2. Sen estämättä, mitä kohdassa 4.1 määrätään, valmista jan on varmistett ava, että tarkkuus on suurem pi kuin –0,05 ja 
pienem pi kuin 0,05 laske ttuna kolmen desimaalin tarkkuudella käyttäen seuraavaa kaavaa:
jossa
Fuel_Consumed WLTP (litraa) on polttoai neenkulutus määr itettynä liittee n B6 kohdan 1.2 mukaisesti 
tehdys sä ensimmäisessä testissä, laskettuna liitteen B7 kohdan 6 mukaisesti, 
käyttäen koko syklin pääst ötuloks ia ennen korjausten soveltamista (liitt een B7 
tauluk on A7/1 vaiheen 2 tulos), kerro ttuna todelli sella ajomatkalla ja jaettuna 
100:lla.
Fuel_Consumed OBFCM (litraa) on polttoaineenkulutus määr itettynä samassa testissä käyttäen OBFCM-laitteen 
antamien parametr in ”kulutetun polttoainee n kokonaismäärä (käyttöikäinen)” 
arvojen erotuksia.
OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta on käytettävä varausta ylläpitäv ää tyyppi 1 -testiä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/71  
4.2.1. Jos kohdassa 4.2 vahvistet tu tarkkuusvaatimus ei täyty, tarkkuus on lasket tava uudelleen seuraa vaks i liitteen B6 
kohdan 1.2 mukaisesti tehtävien tyyppi 1 -testien osalta kohdassa 4.2 esitetyillä laskentakaa voilla ja käyttäen 
määr itettyä kulutetun polttoai neen määrää kumuloituna kaikista suor itetuista testeistä. Tarkkuusvaatimuks en 
katsotaan täyttyneen, kun tarkkuus on suurem pi kuin –0,05 ja pienem pi kuin 0,05.
4.2.2. Jos kohdassa 4.2.1 esitetyt tarkkuusvaatimukset eivät täyty tämän kohdan mukaisesti suor itettujen testien jälkeen, 
tarkkuuden määr ittämisek si voidaan tehdä ylimääräisiä testejä, mutta testien kokonaismäärä ei saa olla suurem pi 
kuin kolme sellaisen ajoneuv on osalta, joka on testattu käyttämättä interpolointimenetelmää (ajoneuvo H), eikä 
suurem pi kuin kuusi sellaisen ajoneuv on osalta, joka on testattu käyttäen interpolo intimenete lmää (kolme testiä 
ajoneuvolle H ja kolme ajoneuv olle L). Tarkkuus on laskettava uudelleen seuraa vien tyyppi 1 -lisätestien osalta 
kohdassa 4.2 esitettyj en kaav ojen mukaisesti käyttäen määr itettyä kulutetun polttoaineen määrää kumuloituna 
kaikista suor itetuista testeistä. Tarkkuusvaatimuks en katsotaan täyttyneen, kun tarkkuus on suurempi kuin –0,05 ja 
pienem pi kuin 0,05. Jos testit on suor itettu pelkästään OBFCM-laitte en tarkkuuden määr ittämiseksi, lisätesti en 
tulok sia ei saa ottaa huomioon mitään muuta tark oitusta varten.
5. OBFCM-L AITTEEN ANT AMIEN TIETOJEN SAA TAVUUS
5.1. Kohdassa 3 täsmennettyjen tieto jen on oltav a saata villa standardoidusti ja rajoitt amattomasti OBFCM-laitt eesta, 
jonka on oltav a liitteen C5 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.1 alak ohdassa a ja kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa a tark oitettujen 
standardien mukainen.
5.2. Kun ajoneuvo on otettu käyttöön, käyttöikäiste n arvojen laskimien arvot on säilytettä vä poike ten siitä, mitä 
kohdassa 5.1 tark oitetuissa standardeissa määrätään asetust en palauttamisesta, ja sen estämättä, mitä kohdissa 
5.3 ja 5.4 määrätään asetust en palauttamisesta.
5.3. Käyttöikäisten arvojen laskimien arvot voidaan nollata ainoastaan niiden ajoneuv ojen osalta, joiden moottor inoh ­
jausyksik ön muistityyppi ei kyken e säilyttämään tieto ja virran ollessa katkaistuna. Näiden ajoneuv ojen osalta arvot 
voidaan nollata samanaikaisesti ainoastaan akun ollessa irrotettuna ajoneuv osta. Velvoit etta, jonka mukaan 
käyttöikäisten arvojen laskimien arvot on säilytettä vä, sovelletaan tässä tapaukse ssa uusiin tyyppih yväk syntiin 
viimeistään 1. päivästä tammikuuta 2022 ja uusiin ajoneuv oihin 1. päivästä tammikuuta 2023 .
5.4. Jos toimin tahäir iöt tai moottor inohjausyksik ön vaihtaminen vaikuttavat käyttöikäiste n arvojen laskimien arvoihin, 
laskimet voidaan nollata samanaikaisesti sen varmistamiseksi, että arvot ovat edelleen täysin synkronoidut.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/72 26.11.2021  
Lisäys 6 
Vaatimukset ajoneuv oille, joiden päästöjen jälkikä sittelyjär jeste lmässä käytetään reagenssia 
1. Tässä lisäyksessä asete taan vaatimuks et ajoneuvoille, joiden jälkikäsitt elyjär jestelmissä käytetään reage nssia 
pääst öjen vähentämisek si. Kaikkien tämän lisäyksen viittausten ”reagen ssisäiliöön” on ymmär rettävä koskevan 
myös muita säiliöitä, joissa reagenssia varastoidaan.
1.1. Reag enssisäiliön tilavuuden on oltava sellainen, ettei reagenssi a tarvitse lisätä viidellä täydellä polttoainesäiliöllä 
ajettavalla keskimääräisellä ajomatkalla edellyttäen, että reagenssi säiliö on helppo täyttää (toisin sanoen 
käyttämättä työkaluja ja irrottamatta verhoilua. Ajoneuvon sisällä olevan täyttöauk on kannen avaa misen, joka on 
tarpeen reagenssi n lisäämisek si, ei katsota tark oitta van verhoilun irrottamista.) Jos reag enssisäiliötä ei voida pitää 
edellä kuvatulla tavalla helposti täytettä vänä, sen vähimmäistilav uuden on ainakin vastatta va 15 täydellä 
polttoai nesäiliöllä ajetta vaa kesk imääräistä ajomatkaa. Edellä vahvistet tuja reagenssi säiliön vähimmäistila vuutta 
koskevia vaatimuks ia ei kuitenkaan sovelleta, jos valmistaja kohdassa 3.5 tark oitetussa tapaukse ssa päättää 
käynnistää varoitusjär jeste lmän siinä vaiheessa, kun ajoneuv olla voidaan kulkea vielä vähintään 2 400
ajokilometr iä, ennen kuin reagenssi säiliö tyhjenee.
1.2. Tässä lisäyksessä ”keskimääräinen ajom atka” on katsotta va johdetuksi polttoai neen kulutuksest a tyyppi 1 -testin 
aikana matkasta, joka ajetaan täydellä polttoainesäiliöllä, ja reagenssi n kulutuk sesta tyyppi 1 -test in aikana 
matkasta, joka ajetaan täydellä reagenssisäiliöllä.
2. REA GENSSIMÄÄRÄN ILMAISIN
2.1. Ajoneuv on kojelaudassa on oltav a erityinen ilmaisin, joka ilmoittaa kuljettajal le, kun reagenssi säiliön taso on 
kohdassa 3.5 määr iteltyjä raja-ar voja alempi .
3. KULJETT AJAN VAROITUSJÄRJESTELMÄ
3.1. Ajoneuv ossa on oltava varoitusjär jestelmä, joka koostuu visuaalisista varoituks ista, jotka ilmoittavat kuljettajal le, 
kun reagenssin annostukse ssa havaitaan poikk eavuus eli kun päästöt ovat liian suuret, reagenssitaso on alhainen, 
reage nssin annoste lu kesk eytyy tai reagenssi ei vastaa valmista jan ohjetta. Varoitusjär jestelmään voi kuulua myös 
äänihälytin.
3.2. Varoitusjär jeste lmän tehon on voimistutta va sitä mukaa kuin reagenssi säiliö tyhjenee. Sen on huipennutta va 
ilmoitukseen, jota kuljettaja ei voi helposti estää tai jättää huomiotta. Järjestelmää ei saa voida kytkeä pois päältä, 
ennen kuin reag enssia on lisätty .
3.3. Visuaalisena varoituks ena on näytettävä viesti siitä, että reage nssisäiliön taso on alhainen. Varoitus ei saa olla sama, 
jota käytetään OBD-jär jestelmää tai muuta moottor in huoltoa varten. Varoituksen on oltav a riittävän selke ä, jotta 
kuljettaja ymmär tää, että reagenssi säiliön taso on alhainen (esim. ”urea level low” (ureataso alhainen), ”AdBlue level 
low” (AdB lue-taso alhainen) tai ”reagent low” (reagenssitaso alhainen)).
3.4. Varoituk sen ei tarvitse olla heti jatkuvasti päällä, mutta sen on voimistutta va siten, että se muuttuu jatkuvak si, kun 
reage nssisäiliön taso lähestyy pistettä, jossa kohdan 8 mukainen kuljettajan toimenpit eitä vaativa järjestelmä 
käynnistyy . Näytettä vän varoituks en on oltav a yksiselitteinen (esim. ”fill up urea” (täytä ureasäiliö), ”fill up 
AdBlue” (täytä AdBlue-säiliö) tai ”fill up reagent” (täytä reagenssi säiliö)). Jatkuva varoitus voidaan tilapäisesti 
keskeyttää muilla signaaleilla edellyttäen, että ne esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.
3.5. Varoitusjär jeste lmän on aktiv oiduttava, kun ajoneuvoll a voidaan ajaa vielä vähintään 2 400 kilometr iä, ennen kuin 
reage nssisäiliö tyhjenee, tai valmistajan valinnan mukaan viimeistään, kun reage nssisäiliön taso saavu ttaa toise n 
seuraa vista:
a)taso, jonka odote taan olevan riittävä ajoma tkaan, joka on 150 prosenttia kesk imääräisestä ajomatkasta täydellä 
polttoai nesäiliöllä, tai
b)10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta
sen mukaan, kum pi ehto täyttyy aikaisemmin.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/73  
4. VÄÄRÄN REA GENSSIN TUNNIST AMINEN
4.1. Ajoneuv ossa on oltava menete lmä, jolla voidaan tode ta, että lisätty reagenssi vastaa valmista jan ilmoittamia ja 
liittee seen A1 kirjattuja ominaisuuk sia.
4.2. Jos säiliössä oleva reag enssi ei täytä valmista jan ilmoittamia vähimmäisvaatimuksia, kohdan 3 mukaisen 
kuljettajan varoitusjär jestelmän on aktiv oiduttava ja esitettä vä asianmukainen varoitus (esim. ”incor rect urea 
detected” (hav aittu väärä urea), ”incor rect AdBlue detec ted” (havaittu väärä AdBlue) tai ”incor rect reage nt 
detected” (havaittu väärä reag enssi)). Jos reag enssin laatua ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjär jeste lmän 
aktiv oitumisesta, sovelletaan kohdan 8 mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuks ia.
5. REA GENSSIN KULUTUK SEN VALVONT A
5.1. Ajoneuv ossa on oltav a menete lmä, jolla määr itetään reag enssin kulutus ja annetaan mahdollisuus saada 
kulutustiedot käyttöön ajoneuv on ulkopuolelta.
5.2. Reag enssin keskimääräinen kulutus ja moottor ijärjeste lmän vaatima keskimääräinen reagenssi n kulutus on oltava 
saata villa standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjapor tin kautta. Tietojen on oltava saatavilla viimeiseltä 2 400
ajokilometr iltä.
5.3. Reag enssin kulutuk sen seurantaa varten on seurattav a vähintäänkin seuraa via ajoneuvon parametreja:
a)ajoneuvon sisäisessä säiliössä olevan reagenssi n määrä ja
b)reagenssi n virtaus tai reagenssi n injektio niin lähellä kuin teknisesti mahdollista sitä kohtaa, jossa reage nssi 
injektoi daan pakokaasujen jälkikäsitte lyjär jestelmään.
5.4. Jos keskimääräinen reagenssi n kulutus ja moottorijär jestelmä n vaatima reage nssin kulutus poikkea vat enemmän 
kuin 50 prosenttia keskiar vosta 30 minuutin käytön aikana, kohdan 3 mukaisen kuljettajan varoitusjär jeste lmän 
on aktivoidutta va ja esitettä vä asianmukainen varoitusviesti (esim. ”urea dosing malfunction” (virhe urean 
annoste lussa), ”AdBlue dosing malfunction” (virhe AdBluen annosteluss a) tai ”reagen t dosing malfunction” (virhe 
reage nssin annost elussa)). Jos reagenssi n kulutusta ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjär jeste lmän 
aktiv oitumisesta, sovelletaan kohdan 8 mukaisia kuljettajan toimintaa koskevia vaatimuks ia.
5.5. Jos reag enssin annostelu kesk eytyy, kohdan 3 mukaisen kuljettajan varoitusjär jestelmän on aktivoidutt ava ja 
esitet tävä asianmukainen varoitusviesti. Jos moottorijär jestelmä käynnistää reag enssin annostelun keskeytyk sen 
siksi, että ajoneuvon käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että ajoneuvon pääst ötehokkuus ei edellytä reagenssi n 
annoste lua, kohdassa 3 tark oitetun kuljettajan varoitusjär jestelmän ei tarvitse aktivoitua edellyttäen, että 
valmista ja on ilmoittanut selkeäs ti hyväks yntäviranoma iselle, milloin kyseisiä käyttöolosuhtei ta sovelletaan. Jos 
reage nssin annoste lua ei korjata 50 km:n kuluessa varoitusjär jestelmän aktiv oitumisesta, sove lletaan kohdan 8 
mukaisia kuljettajan toimintaa koske via vaatimuks ia.
6. TYPEN OKSIDIEN PÄÄSTÖJEN SEURANT A
6.1. Vaihtoeht ona kohdissa 4 ja 5 tark oitetuille seurantavaatimuksille valmistajat voivat käyttää suoraan 
pakokaasuantureita, jotka tunnistava t typen oksidien liian suuren määrän pakokaasussa.
6.2. Valmistajan on osoit ettava, että kohdassa 6.1 tark oitettujen antur ien ja muiden antur ien käyttö ajoneuvossa johtaa 
siihen, että kohdan 3 mukainen kuljettajan varoitusjär jestelmä aktivoituu, että asianmukainen varoitusviesti 
esitet ään (esim. ”emissions too high – check urea” (päästöt liian suuret – tarkista urea), ”emissions too high – 
check AdBlue” (päästöt liian suuret – tarkista AdBlue) tai ”emissions too high – check reagent” (päästöt liian 
suuret – tarkista reagenssi)) ja että kohdassa 8.3 tark oitettu kuljetta jan toimenpit eitä vaativa järjestelmä 
aktiv oituu, kun kohdan 4.2, 5.4 tai 5.5 tilanne toteutuu.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/74 26.11.2021  
Tätä kohtaa sovellettaessa tällaisten tilanteiden odote taan ilmenevän, jos kohdan 6.8.2 tauluk ossa 4 annetut 
sovellettavat typen oksidien OBD-raja-ar vot ylittyvät.
Typen oksidien päästöt testin aikana, jolla osoite taan näiden vaatimusten mukaisuus, saavat olla enintään 20 
prosenttia suuremmat kuin OBD-raj a-ar vot.
7. VIKA TIETOJEN TALLENNUS
7.1. Tämän kohdan yhte ydessä on tallennettav a pyyhkiytymätön parametr in tunniste (PID), joka ilmaisee, miksi 
kuljettajan toimenpit eitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut ja minkä matkan ajoneuv o on kulken ut järjeste lmän 
aktiv oitumisen aikana. Ajoneuvon on säilyt ettävä kirjattu PID vähintään 800 päivää tai 30 000 käyttökilometr iä. 
PID:n on oltava saatavilla standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjapor tin kautta yleisellä lukulaitteella liittee n 
C5 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.1 määrä ysten mukaisesti. PID:hen tallennetut tiedot on liitett ävä ajoneuvon 
kumulatiiviseen käyttöaikaan, jona aktiv oituminen on tapahtunut, vähintään 300 päivän tai 10 000 km:n 
tarkkuudella.
7.2. Teknisestä viasta (esim. mekaanisesta viasta tai sähk öviasta) johtuviin reag enssin annoste lujär jestelmän 
toimintahäir iöihin sovelletaan myös tämän säännön kohdassa 6.8 ja liittees sä C5 esitettyj ä OBD-jär jeste lmän 
vaatimuksia.
8. KULJETT AJAN TOIMENPITEIT Ä VAATIVA JÄRJESTELMÄ
8.1. Ajoneuv ossa on oltava kuljettajan toimen piteitä vaativa järjestelmä , jolla varmistetaan, että ajoneuvon pääst öjen ­
rajoi tusjär jestelmä on aina toimintakuntoinen. Kuljetta jan toimen piteitä vaativa järjestelmä on suunnit eltava siten, 
että ajoneuvoa ei voida käyttää, kun sen reage nssisäiliö on tyhjä.
8.1.1. Kuljetta jan toim enpit eitä vaativaa järjestelmää koskevaa vaatimusta ei sove lleta ajoneuv oihin, jotka on suunnit eltu 
ja rakennettu pelastust oimen, puolustusv oimien, väestön suojeluviranomaisten , palolait osten tai yleisen 
järjestyk sen ylläpitämisestä vastuussa olevien viranomaisten käyttöön. Kuljettajan toimenpit eitä vaativan 
järjestelmän näissä ajoneuvoissa saa deaktivoid a pysyvästi vain ajoneuvon valmistaja.
8.2. Toimenp iteitä vaativan järjeste lmän on aktivoidutta va viimeistään, kun reagenssi n taso säiliössä laskee seuraavalle 
tasolle:
a)Jos varoitusjär jestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reage nssisäiliön odotettiin tyhjenevän, taso, 
jonka odoteta an riittävän ajoneuvon keskimääräis een ajomatkaan täydellä polttoai nesäiliöllä.
b)Jos varoitusjär jestelmä aktiv oitui kohdan 3.5 alak ohdassa a kuvatulla tasolla, taso, jonka odotetaan riittävän 75 
prosenttiin ajoneuv on keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoai nesäiliöllä.
c)Jos varoitusjär jestelmä aktivoitui kohdan 3.5 alak ohdassa b kuvatulla tasolla, 5 prosenttia reagenssi säiliön 
tilavuudesta.
d)Jos varoitusjär jeste lmä aktivoitui ennen sekä kohdan 3.5 alak ohdassa a että kohdan 3.5 alak ohdassa b kuvatun 
tason saavu ttamista mutta alle 2 400 km ennen reage nssisäiliön tyhjentymistä, se tämän kohdan alak ohdassa b 
tai c kuvatuista tasoista, joka saavu tetaan aikaisemmin.
Käytettäes sä kohdassa 6.1 kuvattua vaihtoeht oa järjestelmän on aktiv oiduttava, kun kohdassa 4 tai 5 kuvattuja 
poikk eamia tai kohdassa 6.2 esitettyj ä NO x-tasoja esiintyy .
Tyhjän reagenssisäiliön ja kohdassa 4, 5 tai 6 mainittujen poikkeami en havaitsemisen on johdetta va kohdan 7 
mukaiste n vikatiet ojen tallennusvaatimust en täyttymiseen.
8.3. Valmistaja valitsee, minkälainen toimen piteitä vaativa järjeste lmä ajoneuvoihin asennetaan. Vaihtoehdot 
kuvaillaan kohdissa 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ja 8.3.4 (tapauk sen mukaan).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/75  
8.3.1. Järjestelmässä, jossa moott ori voidaan käynnistää vain tietty määrä kertoja, käynnistyk siä tai jäljellä olevaa 
etäisyyttä aletaan laskea sen jälkeen, kun toimenpit eitä vaativa järjestelmä on aktiv oitunut. Ajoneuvon ohjausjär ­
jeste lmän, kuten käynnistys-p ysäytysjär jestelmän, toteuttamia käynnistyk siä ei lasketa mukaan.
8.3.1.1. Jos varoitusjär jestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reag enssisäiliön odotettii n tyhjenevän tai jos 
kohdassa 4 tai 5 kuvattuja poikk eamia tai kohdassa 6.2 esite ttyjä NO x-tasoja esiintyi, moott orin käynnistyminen 
uudelleen on estettä vä välittöm ästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimen piteitä vaativan järjeste lmän 
aktiv oiduttua kulken ut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä 
polttoai nesäiliöllä.
8.3.1.2. Jos toimen piteitä vaativa järjestelmä aktivoitui kohdan 8.2 alak ohdassa b kuvatulla tasolla, moottor in 
käynnistyminen uudelleen on estettä vä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuv o on toim enpit eitä vaativan 
järjestelmän aktiv oiduttua kulken ut 75 prosenttia ajoneuv on keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoai ne­
säiliöllä.
8.3.1.3. Jos toimenpit eitä vaativa järjestelmä aktivoitui kohdan 8.2 alak ohdassa c kuvatulla tasolla, moott orin 
käynnistyminen uudelleen on estettä vä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuv o on toim enpit eitä vaativan 
järjestelmän aktivoiduttua kulken ut matkan, jonka odote taan vastaav an ajoneuvon kesk imääräistä ajoma tkaa 
reage nssisäiliön tason ollessa 5 prosenttia.
8.3.1.4. Lisäksi moottori n käynnistyminen uudelleen on estettä vä välittömäs ti sen jälkeen, kun reagenssi säiliö on 
tyhjentyn yt, jos tämä tapahtuu ennen kohdassa 8.3.1.1, 8.3.1.2 tai 8.3.1.3 kuvattuja tilanteita.
8.3.2. Järjestelmässä, jossa käynnistys estetään polttoai netä ydenn yksen jälkeen, ajoneuv oa ei voida käynnistää 
polttoai netä ydennyksen jälkeen, jos toimenpit eitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut.
8.3.3. Polttoainesäiliön lukitsemisjär jestelm ässä estetään ajoneuv on polttoainetä ydennys lukitsemalla polttoai neen 
täydennysj ärjestelmä sen jälkeen, kun toimen piteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut . Lukitusjärj estelmän on 
oltav a sellainen, ettei sitä voida ohittaa.
8.3.4. Tämä kohta ja sen alak ohdat koskevat ainoastaan tasoa 1A.
Toimintateh on rajoit usjär jeste lmässä ajoneuvon nopeutta rajoitetaan sen jälkeen, kun toimenpit eitä vaativa 
järjestelmä on aktivoitunut. Nopeuden rajoittumisen on oltav a niin selkeää , että kuljetta ja huomaa sen, ja 
ajoneuvon huippunopeuden on lasketta va huomattavasti. Toimintate hoa rajoitetaan asteittain tai moottorin 
käynnistyksen jälkeen. Hieman ennen kuin moottorin käynnistyminen estetään, ajoneuv on nopeus rajoitetaan 50 
kilometr iin tunnissa.
8.3.4.1. Jos varoitusjär jestelmä aktivoitui vähintään 2 400 km ennen kuin reag enssisäiliön odotettii n tyhjenevän tai jos 
kohdassa 4 tai 5 kuvattuja poikk eamia tai kohdassa 6.2 esitet tyjä NOx-tasoja esiintyi, moottorin käynnistyminen 
uudelleen on estettä vä välittöm ästi sen jälkeen, kun ajoneuvo on toimen piteitä vaativan järjeste lmän 
aktiv oiduttua kulken ut matkan, jonka odotetaan vastaavan ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä 
polttoai nesäiliöllä.
8.3.4.2. Jos toimen piteitä vaativa järjestelmä aktivoitui kohdan 8.2 alak ohdassa b kuvatulla tasolla, moottor in 
käynnistyminen uudelleen on estettä vä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuv o on toim enpit eitä vaativan 
järjestelmän aktiv oiduttua kulken ut 75 prosenttia ajoneuv on keskimääräisestä ajomatkasta täydellä polttoai ne­
säiliöllä.
8.3.4.3. Jos toimenpit eitä vaativa järjestelmä aktivoitui kohdan 8.2 alak ohdassa c kuvatulla tasolla, moott orin 
käynnistyminen uudelleen on estettä vä välittömästi sen jälkeen, kun ajoneuv o on toim enpit eitä vaativan 
järjestelmän aktivoiduttua kulken ut matkan, jonka odote taan vastaav an ajoneuvon kesk imääräistä ajoma tkaa 
reage nssisäiliön tason ollessa 5 prosenttia.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/76 26.11.2021  
8.3.4.4. Lisäksi moottori n käynnistyminen uudelleen on estettä vä välittömäs ti sen jälkeen, kun reagenssi säiliö on 
tyhjentyn yt, jos tämä tapahtuu ennen kohdassa 8.3.4.1, 8.3.4.2 tai 8.3.4.3 kuvattuja tilanteita.
8.4. Kun toimen piteitä vaativa järjestelmä on estäny t moottori n käynnistymisen uudelleen, toimenpit eitä vaativa 
järjestelmä on voita va kytkeä pois päältä vain jos kohdissa 4, 5 ja 6 esitet yt poikk eamat on korjattu tai jos 
ajoneuvoon lisätyn reagenssi n määrä täyttää vähintään yhden seuraavista kriteereistä:
a)taso, jonka odote taan olevan riittävä ajoma tkaan, joka on 150 prosenttia kesk imääräisestä ajomatkasta täydellä 
polttoai nesäiliöllä, tai
b)10 prosenttia reagenssisäiliön tilavuudesta.
Kun kohdan 7.2 mukainen OBD-jär jestelmä än liittyvä vika on korjattu, toimenpit eitä vaativa järjestelmä voidaan 
kytkeä uudelleen päälle OBD-jär jeste lmän sarjapor tin kautta (esim. yleisellä lukulaitteella) siten, että ajoneuv o 
voidaan käynnistää itsevalvontaa varten. Ajoneuv o saa toimia enintään 50 km:n ajan korjauks en onnistumisen 
varmistamiseksi . Toimenpit eitä vaativan järjeste lmän on aktivoidutt ava uudelleen, jos vika säilyy tämän 
varmistamisen jälkeen.
8.5. Kohdassa 3 tark oitetun kuljettajan varoitusjär jestelm än on näytettä vä viesti, josta ilmenee selke ästi
a)jäljellä olevien käynnistyste n määrä ja/tai jäljellä oleva ajomatka ja
b)ajoneuvon käynnistymisen edellytyk set.
8.6. Tyyppihy väks yntä viranomaiselle on esitett ävä hyväksynnän yhte ydessä yksityisk ohtaiset kirjalliset ohjeet, joissa 
kuvaillaan kuljetta jan toimenpit eitä vaativan järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.
8.7. Osana tämän säännön mukaista tyyppihy väks yntää valmista jan on esiteltä vä kuljettajan varoitusjär jestelmän ja 
toimenpit eitä vaativan järjestelmän toiminta.
9. TIETO VAATIMUK SET
9.1. Valmistajan on tarjottava kaikille uusien ajoneuv ojen omistaj ille selkeä t kirjalliset tiedot mahdollisesta reag enssia 
käyttäv ästä pakokaasujen jälkikäsitte lyjär jestelmäst ä. Tiedoissa on ilmoitett ava, että jos ajoneuv on pakokaasujen 
jälkikäsitt elyjär jestelmä ei toimi kunnolla, kuljettajan varoitusjär jestelmä kertoo kuljettajal le onge lmasta ja sen 
seurauksena kuljettajan toimen piteitä vaativa järjestelmä estää ajoneuv on käynnistymisen.
9.2. Ohjeissa on esitettä vä vaatimuks et, jotka liittyvät ajoneuvojen asianmukaiseen käyttöön ja huoltoon ja kuluvien 
reage nssien käyttöön.
9.3. Ohjeissa on ilmoitetta va, onko ajoneuv on kuljettajan lisättäv ä kuluvaa reagenssi a tavanomaisten määräaikais ­
huolto jen välillä. Niissä on myös ilmoite ttava, miten ajoneuv on kuljettaja täyttää reagenssi säiliön. Tiedoissa on 
myös esitett ävä, kuinka paljon kyseinen ajoneuvotyyppi todennäk öisesti kuluttaa reage nssia ja kuinka usein sitä 
tulisi lisätä.
9.4. Ohjeissa on ilmoitet tava, että määr ityksi ä vastaav an reagenssi n käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on pakollista, 
jotta ajoneuv o olisi vaatimustenmukaisu ustodistuksensa mukainen.
9.5. Ohjeissa on ilmoitet tava, että sellaisen ajoneuvon käyttäminen, joka ei kuluta pääst öjen vähentämisen 
edellyttämää reagenssia, saatetaan katsoa rikokseksi.
9.6. Ohjeissa on selit ettävä, miten varoitusjär jestelmä ja kuljettajan toimen piteitä vaativat järjestelmät toimivat. Lisäk si 
on selit ettävä, mitä seuraa, jos varoitusjär jeste lmä jätetään huomiotta eikä reage nssia lisätä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/77  
10. JÄLKIKÄSITTEL YJÄRJESTELMÄN TOIMINT AOLO SUHTEET
Valmistajien on varmistetta va, että pakokaasujen jälkikäsittelyjär jeste lmä säilyttää päästöjen rajoitust oimint onsa 
kaikissa olosuhtei ssa ja erityisesti matalissa lämpöti loissa. Niiden on muun muassa toteutettava toimen piteitä, 
joilla estetään reagenssi n jäätyminen, jos ajoneuvo pysäk öidään enintään 7 päiväk si 258 K:n (–15 °C) 
lämpöti laan, kun reag enssisäiliö on 50-prosenttisesti täynnä. Jos reagenssi jäätyy , valmista jan on varmistetta va, 
että reagenssi sulaa ja on käyttö valmis 20 minuutin kuluessa ajoneuv on käynnistämisestä 258 K:n (–15 °C) 
lämpöti lassa mitattuna reagenssi säiliön sisältä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/78 26.11.2021  
LIITTEET A 
Liitt eissä A esitetyt tyyppihyväksyntää koske vat vaatimuks et ja asiakir jat ovat samat kuin tämän säännön muutossar jassa, 
joka sisältää tasot 1A ja 1B, ja muut ossar jassa, joka sisältää tason 2. Tästä seuraa, että haetun hyväks ynnän tason mukaan 
joitakin osateki jöitä ei välttämättä vaadita tai että ne on esitettä vä kahte en kertaan. Tällöin kyseinen osatek ijä voidaan 
tapaukse n mukaan jättää pois tai toistaa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/79  
LIITE A1 
Moottor in ja ajoneuv on ominaisuudet ja testin suor ittamis ta koskevat tiedot 
Seuraava t tiedot on soveltuvin osin toimit ettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettä vä sisällysluett elo.
Mahdollisten piirustusten on oltava sovelt uvassa mittakaavassa ja riittävän yksityisk ohtaisia. Ne on esite ttävä A4-k oossa tai 
A4-k okoon taiteltuna. Mahdollisten valokuvien on oltav a riittävän yksityisk ohtaisia.
Jos järjeste lmissä, kompone nteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimint oja, on toimitetta va 
tiedot niiden suor itusar voista.
Haettu hyväksyntätaso (L1A, L1B): …
0 YLEIST Ä
0.1. Merkki (valmistajan kauppanimi): …
0.2. Tyyppi: …
0.2.1. Kaupalli set nimet (jos saata vissa): …
0.2.3. Perhetunnuk set (tapauksen mukaan):
0.2.3.1. Interp olointiperhe: …
0.2.3.2. ATCT -perheet: …
0.2.3.4. Ajov astusperhe:
0.2.3.4.1. Ajoneuvon H ajovastusperhe: …
0.2.3.4.2. Ajoneuvon L ajovastusperhe: …
0.2.3.4.3. Interp olointiperheessä sove llettavat ajovastusperheet: …
0.2.3.5. Ajov astusmatr iisiperheet: …
0.2.3.6. Jaksoi ttaista regener ointia koske vat perheet: …
0.2.3.7. Haihtumiste stiperheet : …
0.2.3.8. OBD-perheet : …
0.2.3.9. Kestävyyspe rheet : …
0.2.3.10. ER-perheet : …
0.2.3.11. Kaas uajoneuvoper heet: …
0.2.3.12. Muut perheet: …
0.4. Ajoneuvoluokka (c): …
0.8. Kokoonpano tehtaiden nimet ja osoitteet: …
0.9. Valmistaj an edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …
1. YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET
1.1. Valokuvat ja/tai piirustuk set tyyppiä edustava sta ajoneuvosta / kompone ntista / 
erillisestä teknis estä yksik östä (1):
1.3.3. Vetävät akseli t (lukumäärä, sijainti, yhteenky tkentä): …
2. MASSA T JA MIT AT (f) (g) (7)
(kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustuksee n)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/80 26.11.2021  
2.6. Ajokunto isen ajoneuv on massa (h)
a)kunkin variantin suur in ja pienin massa: …
2.6.3. Pyörimismassa: 3 % ajokuntoisen ajoneuv on massan ja 25 kg:n summasta tai arvo 
akseleittain (kg): …
2.8. Valmistaj an ilmoittama suur in teknisesti sallittu kokonaismassa (I) (3): …
3. KÄYTTÖENER GIANMUUNNIN (k)
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja: …
3.1.1. Valmistaj an merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuuntimeen tai muut 
tunnistustavat): …
3.2. Poltto moottori
3.2.1.1. Toimintaper iaate: kipinäsytytys/pur istussytytys/dual-fuel (1)
Sykli: nelitahtinen/kaksi tahtinen/kier tomoott ori (1)
3.2.1.2. Sylint erien lukumäärä ja järjeste ly: …
3.2.1.2.1. Halkaisi ja (1): … mm
3.2.1.2.2. Iskunpituus (1): … mm
3.2.1.2.3. Sytytysjär jestys: …
3.2.1.3. Sylint eritilavuus (m): … cm3
3.2.1.4. Volumetr inen puristussuhde (2): …
3.2.1.5. Piirustuk set palotilasta, männänpääst ä ja kipinäsytytysmoott orien 
männänrenkaista: …
3.2.1.6. Moottorin nimellinen joutokä yntinopeus (2): … rpm
3.2.1.6.1. Moottorin suur i joutokä yntinopeus (2): … rpm
3.2.1.8. Nimellisteh o (n): … kW pyörimisnopeudella … rpm (valmista jan ilmoittama arvo)
3.2.1.9. Valmistaj an ilmoittama moottori n suur in sallittu pyörimisnopeus: … rpm
3.2.1.10. Suur in netto vääntöm omentti (n): … Nm pyörimisnopeudella … rpm (valmistajan 
ilmoittama arvo)
3.2.2. Poltto aine
3.2.2.1. Dieselöljy / bensiini / nestekaas u / maakaasu tai biometaani / etanoli (E 85) / 
biodiesel / vety (1)
3.2.2.1.1. RON-luku, lyijyt ön: …
3.2.2.4. Ajoneuvon polttoainetyy ppi: yhdellä tai kahdella polttoainee lla toimiva tai 
polttoainevaati muk siltaan jousta va (flex-fuel) (1)
3.2.2.5. Biopolttoain een suur in sallittu määrä polttoainees sa (valmistajan ilmoittama arvo): 
… tilavuusprosenttia
3.2.4. Poltto aineensy öttö
3.2.4.1. Kaas uttimilla: kyllä/ei (1)
3.2.4.2. Poltto aineen ruiskutuk sella (ainoastaan puristussytytys tai kaksi polttoai ne): kyllä/ei 
(1)
3.2.4.2.1. Järjeste lmän kuvaus (yht eispainer uiskutus / yksikkösuuttimet / jakaj apumppu jne.): 
…FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/81  
3.2.4.2.2. Toimintaper iaate: suorar uiskutus / esikammio / pyörrekammio (1)
3.2.4.2.3. Ruiskutuspumppu/jak elupumppu
3.2.4.2.3.1. Merkit: …
3.2.4.2.3.2. Tyypit : …
3.2.4.2.3.3. Suur in polttoai neen virtausmäärä (1) (2): … mm3/isku tai jaks o moottorin 
pyörimisnopeudella … rpm tai vaihtoeht oisesti ominaiskaa vio: … (jos moottori ssa 
on ahtopain een säätö, ilmoite taan polttoainee n virtausmäärän ja ahtopaineen suhde 
moottori n pyörimisnopeuteen)
3.2.4.2.4. Moottorin nopeudenrajo itin
3.2.4.2.4.2.1. Nopeus, jossa rajoitus alkaa kuor mitettuna: … rpm
3.2.4.2.4.2.2. Suur in pyörimisnopeus kuor mittamatt omana: … rpm
3.2.4.2.6. Ruiskutussuuttimet
3.2.4.2.6.1. Merkit: …
3.2.4.2.6.2. Tyypit : …
3.2.4.2.8. Apukä ynnistyslaite
3.2.4.2.8.1. Merkit: …
3.2.4.2.8.2. Tyypit : …
3.2.4.2.8.3. Järjeste lmän kuvaus: …
3.2.4.2.9. Elektronisesti ohjattu ruiskutus: kyllä/ei (1)
3.2.4.2.9.1. Merkit: …
3.2.4.2.9.2. Tyypit :
3.2.4.2.9.3 Järjeste lmän kuvaus: …
3.2.4.2.9.3.1. Elektronisen ohjausyks ikön (ECU) merkki ja tyyppi: …
3.2.4.2.9.3.1.1. ECU-yk sikön ohjelmisto versio: …
3.2.4.2.9.3.2. Poltto aineensäätimen merkki ja tyyppi: …
3.2.4.2.9.3.3. Ilmanv irtausantur in merkki ja tyyppi: …
3.2.4.2.9.3.4. Poltto aineenjakaj an merkki ja tyyppi: …
3.2.4.2.9.3.5. Kuristustilan merkki ja tyyppi: …
3.2.4.2.9.3.6. Jäähdytysnest een lämpöti la-antur in merkki ja tyyppi tai toimintaper iaate: …
3.2.4.2.9.3.7. Ilman lämpötila-anturi n merkki ja tyyppi tai toimintaperi aate: …
3.2.4.2.9.3.8. Ilmanpai neantur in merkki ja tyyppi tai toimintaper iaate: …
3.2.4.3. Poltto aineen ruiskutuk sella (vain kipinäsytytysmoottor it): kyllä/ei (1)
3.2.4.3.1. Toimintaper iaate: imusar ja (yksi /monipiste /suorar uiskutus (1)/muu (määr itellään): 
…
3.2.4.3.2. Merkit: …
3.2.4.3.3. Tyypit : …
3.2.4.3.4. Järjeste lmän kuvaus (muista kuin jatkuvar uiskutteisista järjeste lmistä annetaan 
vastaav at tiedot): …FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/82 26.11.2021  
3.2.4.3.4.1. Elektronisen ohjausyks ikön (ECU) merkki ja tyyppi: …
3.2.4.3.4.1.1. ECU-yk sikön ohjelmisto versio: …
3.2.4.3.4.3. Ilmanv irtausantur in merkki ja tyyppi tai toimintaper iaate: …
3.2.4.3.4.8. Kuristustilan merkki ja tyyppi: …
3.2.4.3.4.9. Jäähdytysnest een lämpöti la-antur in merkki ja tyyppi tai toimintaper iaate: …
3.2.4.3.4.10. Ilman lämpötila-anturi n merkki ja tyyppi tai toimintaperi aate: …
3.2.4.3.4.11. Ilmanpai neantur in merkki ja tyyppi tai toimintaper iaate: …
3.2.4.3.5. Ruiskutussuuttimet
3.2.4.3.5.1. Merkki: …
3.2.4.3.5.2. Tyyppi: …
3.2.4.3.7. Kylmäkä ynnistysjär jestelm ä
3.2.4.3.7.1. Toimintaper iaatteet: …
3.2.4.3.7.2. Toimintasäädöt/-asetukse t (1) (1): …
3.2.4.4. Syöttöpum ppu
3.2.4.4.1. Paine (2): … kPa tai ominaiskaavio (2): …
3.2.4.4.2. Merkit: …
3.2.4.4.3. Tyypit : …
3.2.5. Sähk öjär jestelmä
3.2.5.1. Nimellisjännit e: … V, positiivinen/negatiiv inen maatto (1)
3.2.5.2. Latur i
3.2.5.2.1. Tyyppi: …
3.2.5.2.2. Nimellisteh o: … VA
3.2.6. Sytytysjär jeste lmä (vain kipinäsytytysmoott orit)
3.2.6.1. Merkit: …
3.2.6.2. Tyypit : …
3.2.6.3. Toimintaper iaate: …
3.2.6.6. Sytytystulpat
3.2.6.6.1. Merkki: …
3.2.6.6.2. Tyyppi: …
3.2.6.6.3. Kärkiväli: … mm
3.2.6.7. Sytytyspuolat
3.2.6.7.1. Merkki: …
3.2.6.7.2. Tyyppi: …
3.2.7. Jäähdytysjär jeste lmä: neste /ilma (1)
3.2.7.1. Moottorin lämpöti lan ohjausmekanismin nimellinen asetusar vo: …
3.2.7.2. Neste
3.2.7.2.1. Neste laji: …FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/83  
3.2.7.2.2. Kier topum put: kyllä/ei (1)
3.2.7.2.3. Ominaisuudet: … tai
3.2.7.2.3.1. Merkit: …
3.2.7.2.3.2. Tyypit : …
3.2.7.2.4. Välityssuhte et: …
3.2.7.2.5. Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: …
3.2.7.3. Ilma
3.2.7.3.1. Tuuletin: kyllä/ei (1)
3.2.7.3.2. Ominaisuudet: … tai
3.2.7.3.2.1. Merkit: …
3.2.7.3.2.2. Tyypit : …
3.2.7.3.3. Välityssuhte et: …
3.2.8. Imujär jeste lmä
3.2.8.1. Ahdin: kyllä/ei (1)
3.2.8.1.1. Merkit: …
3.2.8.1.2. Tyypit : …
3.2.8.1.3. Järjeste lmän kuvaus (esim. suur in ahtopain e: … kPa, ohivir tausläppä, jos sellainen 
on): …
3.2.8.2. Välij äähdytin: kyllä/ei (1)
3.2.8.2.1. Tyyppi: ilma-ilma/ilma-vesi(1)
3.2.8.3. Imun alipaine moottori n nimellisp yörimisnopeudella ja 100 prosentin 
kuor mituk sella (vain puristussytytysmoott orit):
3.2.8.4. Imuputkien ja niiden apulaitt eiden kuvaus ja piirustuk set (kokoojakammio, 
lämmityslaite, lisäimuauk ot jne.): …
3.2.8.4.1. Imusar jan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): …
3.2.8.4.2. Ilmansuodatin, piirustuk set: … tai
3.2.8.4.2.1. Merkit: …
3.2.8.4.2.2. Tyypit : …
3.2.8.4.3. Imuäänenv aimennin, piirustuk set: … tai
3.2.8.4.3.1. Merkit: …
3.2.8.4.3.2. Tyypit : …
3.2.9. Pakojär jestelmä
3.2.9.1. Pakosar jan kuvaus ja/tai piirustus: …
3.2.9.2. Pakojär jestelmän kuvaus ja/tai piirustus: …
3.2.9.3. Suur in sallittu pakokaasun vastapaine moottori n nimellisp yörimisnopeudella 
ja 100 prosentin kuor mituk sella (ainoastaan puristussytytysmoottor it): … kPa
3.2.10. Imu- ja pakoaukk ojen pienimmät poikkipinnat: …
3.2.11. Venttiilien ajoitus tai vastaav at tiedotFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/84 26.11.2021  
3.2.11.1. Suur in venttiilin nost o, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoeht oisten 
jakojär jestelmien ajoitukse n yksityisk ohdat ylä- ja alakuolok ohtaan nähden. 
Muuttuvan ajoituksen järjeste lmien pienin ja suur in ajoitus: …
3.2.11.2. Vertailu- ja/tai säätöaluee t (1): …
3.2.12. Ilman pilaantumisen estämisek si toteutetut toim enpit eet
3.2.12.1. Laitte et kam pikammiokaasujen kier rättämiseksi (kuvaus ja piirustukset): …
3.2.12.2. Pilaantumista rajoitta vat laitteet (jos niitä ei mainita muussa kohdassa)
3.2.12.2.1. Katalysaattori
3.2.12.2.1.1. Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (seuraa vat tiedot kustakin 
erillisestä yksiköstä): …
3.2.12.2.1.2. Katalysaattorin (katalysaatt oreiden) mitat, muoto ja tilavuus: …
3.2.12.2.1.3. Katalysaattorin toimintatapa: …
3.2.12.2.1.4. Jalometallien kokonaissisältö: …
3.2.12.2.1.5. Suhte ellinen pitoisuus: …
3.2.12.2.1.6. Substraatti (rakenne ja mater iaali): …
3.2.12.2.1.7. Kennotihey s: …
3.2.12.2.1.8. Katalysaattorien kotelointityyppi: …
3.2.12.2.1.9. Katalysaattorien sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojär jestelmä ssä): …
3.2.12.2.1.10. Läm pökilpi: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.1.11. Tavanomainen käyttöläm pötila: … °C
3.2.12.2.1.12. Katalysaattorin merkki: …
3.2.12.2.1.13. Yksi löivä osanumero: …
3.2.12.2.2. Antur it
3.2.12.2.2.1. Happi- ja/tai lambda-antur it: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.2.1.1. Merkki: …
3.2.12.2.2.1.2. Sijaint i: …
3.2.12.2.2.1.3. Säätöalue: …
3.2.12.2.2.1.4. Tyyppi tai toimintaperi aate : …
3.2.12.2.2.1.5. Yksi löivä osanumero: …
3.2.12.2.2.2. NO x-antur i: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.2.2.1. Merkki: …
3.2.12.2.2.2.2. Tyyppi: …
3.2.12.2.2.2.3. Sijaint i
3.2.12.2.2.3. Hiukkasantur i: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.2.3.1. Merkki: …
3.2.12.2.2.3.2. Tyyppi: …
3.2.12.2.2.3.3. Sijaint i: …
3.2.12.2.3. Ilman suihkutus: kyllä/ei (1)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/85  
3.2.12.2.3.1. Tyyppi (ilmapulssi, ilmapum ppu jne.): …
3.2.12.2.4. Pakokaasujen takaisinkier rätys (EGR): kyllä/ei (1)
3.2.12.2.4.1. Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korke a paine / matala paine / yhdistett y 
paine jne.): …
3.2.12.2.4.2. Vesijäähdytt einen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR -järjestelmän osalta, esim. 
korkea paine / matala paine / yhdistetty paine): kyllä/ei (1)
3.2.12.2.5. Haihtumispäästö jen rajoitusjär jestelmä (vain bensiini- ja etanolikä yttöiset 
moottori t): kyllä/ei (1)
3.2.12.2.5.1. Laitte iden yksityiskoht ainen kuvaus: …
3.2.12.2.5.2. Piirustus haihtumispäästöjen rajoitus järjestelmä stä: …
3.2.12.2.5.3. Piirustus hiilisäiliöstä: …
3.2.12.2.5.4. Säiliössä olevan hiilen massa: … g
3.2.12.2.5.5. Poltto nestesä iliön kaavi o (vain bensiini- ja etanolikä yttöiset moottori t): …
3.2.12.2.5.5.1. Poltto ainesäiliöjär jeste lmän tilavuus, mat eriaali ja rakenne: …
3.2.12.2.5.5.2. Kuvaus höyryletkun mate riaalista, polttoaineputk en mate riaalista ja 
polttoainejärjestelmän liitäntätek niikasta: …
3.2.12.2.5.5.3. Suljettu säiliöjär jeste lmä: kyllä/ei
3.2.12.2.5.5.4. Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu ja paineen 
purkaminen): …
3.2.12.2.5.5.5. Kuvaus tyhjentymistä ohjaa vasta järjestelmästä: …
3.2.12.2.5.6. Kuvaus ja kaavio polttonest esäiliön ja pakojär jestelm än välisestä lämpökilvestä: …
3.2.12.2.5.7. Läpäisevyyskerr oin: …
3.2.12.2.6. Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.6.1. Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: …
3.2.12.2.6.2. Hiukkasloukun rakenne: …
3.2.12.2.6.3. Sijaint i (ver tailuetäisyys pakojär jeste lmässä): …
3.2.12.2.6.4. Hiukkasloukun merkki: …
3.2.12.2.6.5. Yksi löivä osanumero: …
3.2.12.2.7. OBD-jär jestelm ä: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.7.1. Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: …
3.2.12.2.7.2. Luettelo kaikista OBD-jär jestelmän valvomista komponent eista ja niiden 
tark oituksesta: …
3.2.12.2.7.3. Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusper iaatteet) seuraa vista:
3.2.12.2.7.3.1. Kipinäsytytysmoottori t
3.2.12.2.7.3.1.1. Katalysaattorin valvon ta: …
3.2.12.2.7.3.1.2. Sytytyskatk ojen havaitseminen: …
3.2.12.2.7.3.1.3. Happiantur in valvon ta: …
3.2.12.2.7.3.1.4. Muut kompon entit, joita OBD-jär jestelmä valvoo: …
3.2.12.2.7.3.2. Puristussytytysmoottor it: …FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/86 26.11.2021  
3.2.12.2.7.3.2.1. Katalysaattorin valvon ta: …
3.2.12.2.7.3.2.2. Hiukkasloukun valvon ta: …
3.2.12.2.7.3.2.3. Sähk öisen polttoaineensy öttöj ärjestelmän valvonta : …
3.2.12.2.7.3.2.5. Muut kompon entit, joita OBD-jär jestelmä valvoo: …
3.2.12.2.7.4. Vianilmaisimen aktiv oitumisehdot (kiint eä ajosyklimäärä tai tilastollinen 
menetelmä ): …
3.2.12.2.7.5. Luettelo kaikista OBD-jär jestelmän tulostusk oodeista ja tietojen esitysmuodosta 
(selityksi n varustettuna): …
3.2.12.2.7.6. Ajoneuvon valmista jan on toimit ettava seuraa vat lisätiedot, jotta OBD-jär jestelmän 
kanssa yhteensopi vien varaosien sekä vianmäär ityksee n käytettävien välineiden ja 
testilait teiden valmistus on mahdollista.
3.2.12.2.7.6.1. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakautta vien syklien 
tyyppi ja lukumäärä tai vaihtoeht oiset esivakautusmenetelmät ja niiden käytön syy.
3.2.12.2.7.6.2. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihy väks ynnässä OBD-jär jestelmän valvoman 
komponentin osalta käytetyn OBD-jär jestelmän demonstraatiosyklin tyypin 
kuvaus.
3.2.12.2.7.6.3. Kattava asiakir ja, jossa kuvataan kaikki ne komponentit, joita tarkkaillaan antur illa 
vianmäär ityksee n ja vianilmaisimen aktiv oitumiseen liittyvän järjestelmän 
yhte ydessä (käynti jaks ojen kiint eä lukumäärä tai tilast ollinen menetelmä), mukaan 
luettuna antur illa tarkkailtujen merkityksellisten toiss ijaist en parametr ien luette lo 
kunkin OBD-jär jestelmällä valvotun komponentin osalta. Luettelo kaikista OBD- 
järjestelmän niistä tulosk oodeista ja niiden tieto jen esitysmuodosta (selityk sin 
varustettuna), jotka koske vat päästöihi n liittyviä ja päästöihi n liittymättömiä 
yksittäisiä käyttö voima järjestelmän osia, kun osan valvon taa käytetään 
vianilmaisimen aktivoitumi sen määr ittämiseen, mukaan luettuna tyhjentävä selitys 
erityisesti palvelussa $05 (testiar vot ID $21-FF) ja palvelussa $06 annetuista 
tiedoista.
Jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttäv ät tieto yhte yttä ISO-standardin 
15765-4 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Networ k (CA N) – Part 4: 
Requirements for emissions-related syste ms” mukaisesti, palvelussa $06 (testiar vot 
ID $00-FF) annetuista tiedoista on annetta va tyhjentävä selitys jokaisen tuetun 
OBD-valv onta-ID:n osalta.
3.2.12.2.7.6.4. Edellä vaaditut tiedot voidaan määr ittää täydentämällä taulukk o jäljem pänä 
kuvatulla tavalla.
3.2.12.2.7.6.4.1. Kevyet hyötya joneuvot
Kompo -
nenttiVika -
koodiValvon-
tastrate -
giaVianmäär itysper usteet Vianil -
maisimen 
aktivoitu -
misper us-
teetToissij aiset 
parametr itEsivakau -
tusDemon -
straatio -
testi
Katalyytti P0420 Happian -
turien 
1 ja 2 
signaalitAntur ien 1 ja 2 signaalien 
erot3. sykli Moottorin 
pyörimis -
nopeus ja 
kuor mitus,  
A/F-moodi, 
katalyytin 
lämpöti laKak si 
tyyppi 1 
-sykliäTyyppi 1
3.2.12.2.8. Muu järjestelmä: …FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/87  
3.2.12.2.8.2. Kuljetta jan toimenpit eitä vaativa järjeste lmä
3.2.12.2.8.2.3. Toimintaa vaativan järjeste lmän tyyppi: vain tietty käynnistysmäärä / ei käynnistystä 
polttoainetä ydennyksen jälkeen / polttoai nesäiliön lukitus / toimintatehon 
rajoitt aminen
3.2.12.2.8.2.4. Toimintaa vaativan järjestelmän kuvaus
3.2.12.2.8.2.5. Vastaa ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä polttoainesä iliöllä: … km
3.2.12.2.10. Jaksoi ttaisesti regeneroituv a järjestelmä: (seuraavat tiedot kustakin erillisestä 
yksiköstä)
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjeste lmä, kuvaus ja/tai piirustus: …
3.2.12.2.10.2. Tyypin 1 käyttöjaks ojen tai vastaav ien moottoritestipenkkij aksojen lukumäärä 
kahden sellaisen jaks on välissä, joiden aikana regener ointi tapahtuu tyyppi 1 -testiä 
vastaav issa olosuhtei ssa: …
3.2.12.2.10.2.1. Sovellettava tyyppi 1 -sykli: …
3.2.12.2.10.2.2. Regenerointia varten vaadittujen täysien sove llettavien testisyklien lukumäärä 
(etäisyys d)
3.2.12.2.10.3. Kuvaus menete lmästä, jolla määr itetään jaks ojen lukumäärä kahden sellaisen jakso n 
välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu: …
3.2.12.2.10.4. Muuttujat, joiden avulla määr itetään rege neroinnin tapahtumisek si tarvittavan 
latauksen taso (esim. lämpöti la, paine jne.): …
3.2.12.2.10.5. Kuvaus menetelmä stä, jonka avulla järjestelmä ladataan: …
3.2.12.2.11. Kuluvia reagensse ja käyttävät katalysaattor it (seuraa vat tiedot kustakin erillisestä 
yksiköstä) kyllä/ei (1)
3.2.12.2.11.1. Tarvitta van reag enssin tyyppi ja pitoisuus: …
3.2.12.2.11.2. Reag enssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: …
3.2.12.2.11.3. Kansai nvälinen standardi: …
3.2.12.2.11.4. Reag enssin täyttöväli : jatkuva/huolto (tapauksen mukaan):
3.2.12.2.11.5. Reag enssimäärän ilmaisin: (kuvaus ja sijainti)
3.2.12.2.11.6. Reag enssisäiliö
3.2.12.2.11.6.1. Kapa siteetti: …
3.2.12.2.11.6.2. Lämmitysjär jestelm ä: kyllä/ei
3.2.12.2.11.6.2.1. Kuvaus tai piirustus
3.2.12.2.11.7. Reag enssinvalv onta yksikkö: kyllä/ei (1)
3.2.12.2.11.7.1. Merkki: …
3.2.12.2.11.7.2. Tyyppi: …
3.2.12.2.11.8. Reag enssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): …
3.2.12.2.11.9. Reag enssin laatua mittaav a antur i (merkki, tyyppi ja sijainti): …
3.2.12.2.12. Veden ruiskutus: kyllä/ei (1)
3.2.14. Poltto aineenkulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laitteiden ominaisuudet (jos 
niitä ei ilmoite ta muissa kohdissa): …
3.2.15. Neste kaasun syöttöj ärjestelmä: kyllä/ei (1)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/88 26.11.2021  
3.2.15.1. E-säännön nro 67 mukainen hyväks yntänumero: …
3.2.15.2. Elektroninen moottor inohjausyksikk ö neste kaasusy ötön osalta
3.2.15.2.1. Merkit: …
3.2.15.2.2. Tyypit : …
3.2.15.2.3. Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: …
3.2.15.3. Lisäasiakir jat
3.2.15.3.1. Kuvaus katalysaattor in suojauks esta vaihdettaessa polttoai ne bensiinistä 
nestekaa suun tai päinva stoin: …
3.2.15.3.2. Järjeste lmän kokoonpano (sähk ökytken nät, tyhjökytk ennät, tasausputket jne.): …
3.2.15.3.3. Piirros tunnuk sesta: …
3.2.16. Maakaasun syöttöj ärjestelmä: kyllä/ei (1)
3.2.16.1. E-säännön nro 110 mukainen hyväksyntänumero:
3.2.16.2. Elektroninen moottor inohjausyksikk ö maakaasunsy ötön osalta
3.2.16.2.1. Merkit: …
3.2.16.2.2. Tyypit : …
3.2.16.2.3. Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: …
3.2.16.3. Lisäasiakir jat
3.2.16.3.1. Kuvaus katalysaattor in suojauks esta vaihdettaessa polttoai ne bensiinistä 
maakaasuun tai päinv astoin: …
3.2.16.3.2. Järjeste lmän kokoonpano (sähk ökytken nät, tyhjökytk ennät, tasausputket jne.): …
3.2.16.3.3. Piirros tunnuk sesta: …
3.2.18. Vedynsy öttöjär jeste lmä: kyllä/ei (1)
3.2.18.1. E-säännön nro 134 mukainen tyyppihy väks yntänumero (tapauksen mukaan): 
………...
3.2.18.2. Elektroninen moottor inohjausyksikk ö vedynsy ötön osalta
3.2.18.2.1. Merkit: …
3.2.18.2.2. Tyypit : …
3.2.18.2.3. Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: …
3.2.18.3. Lisäasiakir jat
3.2.18.3.1. Kuvaus katalysaattor in suojauks esta vaihdettaessa polttoai ne bensiinistä vetyyn tai 
päinv astoin: …
3.2.18.3.2. Järjeste lmän kokoonpano (sähk ökytken nät, tyhjökytk ennät, tasausputket jne.): …
3.2.18.3.3. Piirros tunnuk sesta: …
3.2.19.4. Lisäasiakir jat
3.2.19.4.2. Järjeste lmän kokoonpano (sähk ökytken nät, tyhjökytk ennät, tasausputket jne.): …
3.2.19.4.3. Piirros tunnuk sesta: …
3.2.20. Tiedot lämmön varast oinnistaFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/89  
3.2.20.1. Aktiivinen lämmönvar aaja: kyllä/ei (1)
3.2.20.1.1. Entalpia: … J
3.2.20.2. Eristysmateri aalit: kyllä/ei (1)
3.2.20.2.1. Eristysmateri aali: … (x)
3.2.20.2.2. Eristykse n tilavuus: … (1) (x)
3.2.20.2.3. Eristykse n paino: … (kg) (x)
3.2.20.2.4. Eristykse n sijainti: … (x)
3.2.20.2.5. Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapaukse n mukaisesti: kyllä/ei (1)
3.2.20.2.5.1. (ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika tsoak_A TCT (tuntia): … (x)
3.2.20.2.5.2. (ei huonoin tapaus) Moottor in lämpötilan mittauspaikka: … (x)
3.2.20.2.6. ATCT -perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolo intiperhe: kyllä/ei (x)
3.2.20.2.7. Eristys huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)
3.2.20.2.7.1. ATCT -testissä mitatun vertailua joneuv on eristykse n kuvaus: …
3.3. Sähk öinen voimalaite (vain täyssähk öajoneuv ot)
3.3.1. Sähk öisen voimalait teen yleinen kuvaus
3.3.1.1. Merkki: ..............................................................................
3.3.1.2. Tyyppi: ..............................................................................
3.3.1.3. Käyttö (1) : yksi moottori / monta moottori a (lukumäärä): .........................
3.3.1.4. Voimansiir tojärjeste ly: akseli nsuuntainen/k ohtisuora/muu, tark emmin: ............
3.3.1.5. Testausjännite : ................................................................... V
3.3.1.6. Moottorin nimellisp yörimisnopeus: ........................................... rpm
3.3.1.7. Moottorin suur in pyörimisnopeus: ..........rpm tai oletusar vona: alennusvaihteen 
toisioakselin / vaihteist on pyörimisnopeus (ilmoit etaan kytket tynä oleva 
vaihde): ........................................................................ rpm
3.3.1.9. Suur in teho: .................................................................... kW
3.3.1.10. 30 minuutin suur in teho: ...................................................... kW
3.3.1.11. Joustava alue (jossa P > 90 prosenttia enimmäist ehosta):
nopeus alueen alussa: ......................................................... rpm
nopeus alueen lopussa: ........................................................ rpm
3.3.2. Ajo-REESS-jär jestelmä
3.3.2.1. REESS-jär jestelmän kauppanimi ja merkki: .........................................
3.3.2.2. Sähk ökem iallisen kytken nän laatu: ..................................................
3.3.2.3. Nimellisjännit e: .................................................................. V
3.3.2.4. REESS-jär jestelmän 30 minuutin suur in teho (purettaessa vakiote holla): ....... kW
3.3.2.5. REESS-jär jestelmän teho purettaessa kahden tunnin ajan (vakioteho tai vakiovir ta): 
(1)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/90 26.11.2021  
3.3.2.5.1. REESS-jär jestelmän energia: ................................................... kWh
3.3.2.5.2. REESS-jär jestelmän kapasite etti: .......................... ampeer ituntia 2 tunnissa
3.3.2.5.3. Loppujännite purkamisen jälkeen: ............................................... V
3.3.2.6. Tapa, jolla ajoneuv on pysäyttäv ä purkamisen loppu osoit etaan: (1) .................
3.3.2.7. REESS-jär jestelmän massa: ...................................................... kg
3.3.2.8. Kennojen lukumäärä: ...............................................................
3.3.2.9. REESS-jär jestelmän sijainti: ..........................................................
3.3.3. Sähk ömoottori
3.3.3.1. Toimintaper iaate:
3.3.3.1.1. tasavir ta/vaihto virta (1) /vaiheiden lukumäärä: ......................................
3.3.3.1.2. erillinen magnetointi / sarja / yhdistelmä (1):
3.3.3.1.3. synkroninen/asynkroninen (1)
3.3.3.1.4. käämitty roott ori / kest omagneetit / koteloitu (1)
3.3.3.1.5. moottori n napojen lukumäärä: .....................................................
3.3.3.2. Iner tiamassa: ........................................................................
3.3.4. Tehonsäädin
3.3.4.1. Merkki: ..............................................................................
3.3.4.2. Tyyppi: ..............................................................................
3.3.4.3. Säätöpe riaate: vektori säätö / avoin silmukka / suljettu / muu, eriteltävä: (1) ........
3.3.4.4. Suur in moott orille tuleva tehollinen virta: (2) ............ A ............ sekunnissa
3.3.4.5. Käytettä vä jännitealue: ........................... V – ........................... V
3.3.5. Jäähdytysjär jeste lmä:
Moottori: neste/ilma (1)
Säädin: neste/ilma (1)
3.3.5.1. Neste jäähdytyslaitteiden ominaisuudet:
3.3.5.1.1. Neste en tyyppi .......................................... kier topum put: kyllä/ei (1)
3.3.5.1.2. Pumpun ominaisuudet tai merkit ja tyypit: .........................................
3.3.5.1.3. Termostaatti: asetus: .................................................................
3.3.5.1.4. Jäähdytin: piirustuk set tai merkit ja tyypit : ..........................................
3.3.5.1.5. Ylipaineventtiili: avautumispaine: ...................................................
3.3.5.1.6. Tuuletin: ominaispiir teet tai merkit ja tyypit : ........................................
3.3.5.1.7. Jäähdytysilmakanav a: ...............................................................
3.3.5.2. Ilmajääh dytyslaitteiden ominaisuudet
3.3.5.2.1. Puhallin: ominaispiir teet tai merkit ja tyypit: ........................................
3.3.5.2.2. Ilmakanava: .........................................................................
3.3.5.2.3. Läm pötilan säätöjärjestelmä: kyllä/ei (1)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/91  
3.3.5.2.4. Lyhyt kuvaus: .......................................................................
3.3.5.2.5. Ilmansuodatin: .......................... merkit: .......................... tyypit:
3.3.5.3. Valmistaj an sallimat lämpöti lat (suur immat)
3.3.5.3.1. Moottoris ta poistuva ilma: .......................................................°C
3.3.5.3.2. tehonsäätimee n tuleva ilma: ......................................................°C
3.3.5.3.3. moottori n mittauspiste issä: ......................................................°C
3.3.5.3.4. tehonsäätimen mittauspiste issä: ..................................................°C
3.3.6. Eristysluokka: .......................................................................
3.3.7. Suojausluokka (IP-1uokka): .........................................................
3.3.8. Voitelujär jeste lmän periaate: (1)
Laak erit: liukulaak erit/kuulalaakerit
Voiteluaine: rasva/öljy
Tiiviste: kyllä/ei
Kier to: on/ei
3.3.9. Latauslaite
3.3.9.1. Latauslaite : ajoneuvossa / ulkoinen (1)
jos ulkoinen, täsmennetään (kauppanimi, malli): ....................................
3.3.9.2. Nor maalin latauskä yrän profiilin kuvaus:
3.3.9.3. Vaaditta va verkk ovir ta:
3.3.9.3.1. Verkk ovirran tyyppi: yksivaihe-/k olmivaihevir ta (1)
3.3.9.3.2. Jännite: ..............................................................................
3.3.9.4. Suosit eltava odotusaika purkamisen lopusta lataamisen alkuun: ....................
3.3.9.5. Täyden latauksen teoriassa vaatima aika: ............................................
3.4. Käyttö voimaener giamuuntimien yhdistelmät
3.4.1. Sähk ökäyttöinen hybridiajoneuv o: kyllä/ei (1)
3.4.2. Sähk ökäyttöisen hybridiajon euvon luokka: ulkopuolelta ladattava / vain sisäisesti 
ladatta va: (1)
3.4.3. Toimintatilan vaiht okytkin: kyllä/ei (1)
3.4.3.1. Valitta vissa olevat toimintatilat
3.4.3.1.1. Täyssähk ö: kyllä/ei (1)
3.4.3.1.2. Pelkkä polttoaineen käyttö: kyllä/ei (1)
3.4.3.1.3. Hybr iditilat: kyllä/ei (1)
(jos kyllä, lyhyt kuvaus): …
3.4.4. Kuvaus energianv arastointilaitt eesta: (REESS, kondensaattori , vauhtip yörä/latur i)
3.4.4.1. Merkit: …
3.4.4.2. Tyypit : …
3.4.4.3. Tunnistusnumero: …
3.4.4.4. Sähk ökem iallisen kytken nän laji: …FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/92 26.11.2021  
3.4.4.5. Energia: … (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah-teho, kondensaattori : J, …)
3.4.4.6. Latauslaite : ajoneuvossa / ulkoinen / ei ole (1)
3.4.5. Sähk ökoneet (kuvataan kukin sähk ökonetyyppi erikseen)
3.4.5.1. Merkki: …
3.4.5.2. Tyyppi: …
3.4.5.3. Ensisi jainen käyttö: ajom oottor i/latur i (1)
3.4.5.3.1. Käytettäessä ajom oottor ina: yksi moottori / monta moottori a (lukumäärä) (1): …
3.4.5.4. Suur in teho: … kW
3.4.5.5. Toimintaper iaate
3.4.5.5.5.1 tasavir ta / vaihto virta / vaiheiden lukumäärä: …
3.4.5.5.2. Erillinen magnet ointi / sarja / yhdistelmä (1):
3.4.5.5.3. Synkroninen/asynkroninen (1)
3.4.6. Ohjausyks ikkö
3.4.6.1. Merkit: …
3.4.6.2. Tyypit : …
3.4.6.3. Tunnistusnumero: …
3.4.7. Tehonsäädin
3.4.7.1. Merkki: …
3.4.7.2. Tyyppi: …
3.4.7.3. Tunnistusnumero: …
3.4.9. Valmistaj an esivakautussuositus: …
3.4.10. Poltto kennoh ybridiajone uvo (FCHV) kyllä/ei (1)
3.4.10.1. Poltto kennon tyyppi
3.4.10.1.2. Merkki: …
3.4.10.1.3. Tyyppi: …
3.4.10.1.4. Nimellisjännit e (V): …
3.4.10.1.5. Jäähdytysaineen tyyppi: ilma/neste (1)
3.4.10.2. Järjeste lmän kuvaus (poltt okennon toimintaperi aate, piirustus jne.): …
3.5. Valmistaj an ilmoittamat arvot, joiden perustee lla määr itetään hiilidioksidipäästöt / 
polttoaineenkulutus / sähk öenergiankulutus / sähk ökäyttöinen toimintasäde
3.5.7. Valmistaj an ilmoittamat arvot
3.5.7.1. Testiaj oneuvon parametr itFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/93  
Ajoneuvo Ajoneuvo 
L (VL)
jos onAjoneuvo 
H
(VH)Ajoneuvo M
jos onEdusta va 
ajoneuvo 
(vain 
ajovastus -
matr iisi-
perheen* 
osalta)Oletusar -
vot
Ajoneuvon 
korityyppi–
Ajov astuk sen 
määr itysmene -
telmä (mittaus 
tai lasket tu 
ajovastusperh -
een peruste ella)– –
Ajov astustiedot:
Renkaiden 
merkki ja 
tyyppi,
jos mittaus–
Renkaiden 
mitat (edessä/ 
takana),
jos mittaus–
Renkaiden 
vierintäv astus  
(edessä/takana)  
(kg/t)
Rengaspa ine  
(edessä/takana) 
(kPa),
jos mittaus
Ajoneuvon L 
Delta CD × A 
-arvo 
verrattuna 
ajoneuvoon H 
(IP_H miinus 
IP_L)– – –FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/94 26.11.2021  
Delta CD × A 
-arvo 
verrattuna 
ajovastusperh -
een 
ajoneuvoon L  
(IP_H/L miinus 
RL_L), jos 
laskenta 
perustuu 
ajovastusper -
heeseen– –
Ajoneuvon 
testimass a (kg)
Ajov astusker toimet
f0 (n)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Otsapinta-ala, 
m2 (0,000 m2)– – –
Syklin 
energiantar ve 
(J)
* Ajov astusmatr iisiperheen osalta testataan edustav a ajoneuvo.
3.5.7.1.1. Poltto aine, jota käytetään tyyppi 1 -testissä ja joka on valittu nettot ehon 
mittaamiseen E-säännön nro 85 mukaisesti (ainoastaan nestekaa su- ja 
maakaasukä yttöiset ajoneuv ot): …
3.5.7.2. Yhdiste tty CO2-päästöjen massa
3.5.7.2.1. Täyspoltt omoottori - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen CO2-päästöjen massa
3.5.7.2.1.0. Suur immat ja pienimmät CO 2-arvot interpolointiperheessä … g/km
3.5.7.2.1.1. Ajoneuvo H: … g/km
3.5.7.2.1.2. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … g/km
3.5.7.2.1.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): … g/km
3.5.7.2.2. Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massa – OVC-HEV -ajoneuv ot
3.5.7.2.2.1. Ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa: g/km
3.5.7.2.2.2. Ajoneuvon L (tapauk sen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-pääst öjen 
massa: g/km
3.5.7.2.2.3. Ajoneuvon M (tapauk sen mukaan) varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2- 
päästöjen massa: g/kmFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/95  
3.5.7.2.3. OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massa ja 
painotett u CO 2-päästöjen massa
3.5.7.2.3.1. Ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massa: … g/km
3.5.7.2.3.2. Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen 
massa: … g/km
3.5.7.2.3.3. Ajoneuvon M (tapauk sen mukaan) varausta purettaessa syntyvien CO 2-pääst öjen 
massa: … g/km
3.5.7.2.3.4. Suur immat ja pienimmät painotetut CO 2-päästöar vot OVC-ajone uvojen 
interpoloi ntiperheessä: … g/km
3.5.7.3. Sähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde
3.5.7.3.1. Täyssähk öajoneuv on toimintasäde (Pure Electr ic Range, PER)
3.5.7.3.1.1. Ajoneuvo H: … km
3.5.7.3.1.2. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … km
3.5.7.3.2. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen (tapauksen mukaan) täyssähk öinen 
toim intasäde (All Electr ic Range, AER)
3.5.7.3.2.1. Ajoneuvo H: … km
3.5.7.3.2.2. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … km
3.5.7.3.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): … km
3.5.7.4. FCH V-ajoneuv ojen polttoaineenkulutus (FC CS)
3.5.7.4.1. NOVC-FC HV- ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen (tapauk sen mukaan) polttoai neenkulutus 
varausta ylläpidettäessä
3.5.7.4.1.1. Ajoneuvo H: … kg/100 km
3.5.7.4.1.2.. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): … kg/100 km
3.5.7.4.2. OVC-FCHV -ajoneuv ojen (tapauksen mukaan) polttoaineenkulutus varausta 
purettaessa
3.5.7.4.2.1. Ajoneuvo H: … kg/100 km
3.5.7.4.2.2. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … kg/100 km
3.5.7.5. Sähk öajoneuv ojen sähk öenergiankulutus
3.5.7.5.1. Täyssähk öajoneuv ojen yhdistet ty sähk öenergiankulutus (EC WLTC)
3.5.7.5.1.1. Ajoneuvo H: … Wh/km
3.5.7.5.1.2. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … Wh/km
3.5.7.5.2. Käyttöt ekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähk önkulutus EC AC,CD (yhdistetty)
3.5.7.5.2.1. Ajoneuvo H: … Wh/km
3.5.7.5.2.2. Ajoneuvo L (tapauk sen mukaan): … Wh/km
3.5.7.5.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): … Wh/km
3.6. Valmistaj an sallimat lämpöti lat
3.6.1. Jäähdytysjär jeste lmä
3.6.1.1. Neste jäähdytys
Suur in lämpöt ila poist okana vassa: … KFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/96 26.11.2021  
3.6.1.2. Ilmajääh dytys
3.6.1.2.1. Tarkistuspist e: …
3.6.1.2.2. Suur in lämpöt ila tarkistuspist eessä: … K
3.6.2. Välij äähdyttimen suur in ulostulolämp ötila: … K
3.6.3. Pakokaasujen suur in lämpöti la pakoputkien ja pakosar jan ulkolaippojen tai 
turboahtimen liito skohdassa: … K
3.6.4. Poltto aineen lämpötila
Pienin: … K – suur in: … K
dieselmoottor ien osalta ruiskutuspum pun syötössä, kaasumoottor ien osalta 
paineentasaa jan viimeisessä vaiheessa
3.6.5. Voiteluaineen lämpöti la
Pienin: … K – suur in: … K
3.8. Voitelujär jeste lmä
3.8.1. Järjeste lmän kuvaus
3.8.1.1. Voiteluainesäiliön sijainti: …
3.8.1.2. Syöttöj ärjestelmä (pumppu / ruiskutus imusar jaan / sekoitus polttoainees een jne.) (1)
3.8.2. Voitelupumppu
3.8.2.1. Merkit: …
3.8.2.2. Tyypit : …
3.8.3. Sekoitus polttoai neeseen
3.8.3.1. Prosenttiosuus: …
3.8.4. Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1)
3.8.4.1. Piirustuk set: … tai
3.8.4.1.1. Merkit: …
3.8.4.1.2. Tyypit : …
3.8.5. Voiteluaineen eritelmä: … W …
4. VOIMANSIIRTO (p)
4.3. Moottorin vauhtip yörän hitausmomentti: …
4.3.1. Lisähitausmomentti vaihde vapaalla: …
4.4. Kytkimet
4.4.1. Tyyppi: …
4.4.2. Suur in momentinmuunt osuhde: …
4.5. Vaihtei sto
4.5.1. Tyyppi (käsivalintainen / automaat tinen / CVT (por taattom asti säätyvä 
vaihte isto)) (1)
4.5.1.4. Vääntöm omenttiar vo: …
4.5.1.5. Kytkimien lukumäärä: …FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/97  
4.6. Välityssuhte et
Vaihde Vaihtei ston sisäiset 
välityssuhte et 
(moottorin ja 
vaihte iston 
ulostuloak selin 
kier roslukujen suhteet)Vetop yöräst ön 
välityssuhte et 
(vaihteist on 
ulostuloak selin ja 
vetäv ien pyörien 
kier roslukujen suhde)Kokonais -
välityssuh -
teet
Suur in  
CVT:n 
osalta
1
2
3
…
Pienin  
CVT:n 
osalta
4.6.1. Vaihtee nvaiht o
4.6.1.1. Vaihdetta 1 ei käytössä: kyllä/ei (1)
4.6.1.2. n95_high kullakin vaiht eella: … rpm
4.6.1.3. nmin_dr ive
4.6.1.3.1. Vaihde 1 … rpm
4.6.1.3.2. Vaihto ykkösvaiht eelta kakk osvaiht eelle: … rpm
4.6.1.3.3. Kak kosvaihte elta pysähdyksi in: … rpm
4.6.1.3.4. Vaihde 2: … rpm
4.6.1.3.5. Vaihde 3 ja suuremmat vaiht eet: … rpm
4.6.1.4. n_min_dr ive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_dr ive_up ) … rpm
4.6.1.5. n_min_dr ive_set hidastusvaiheissa (n_min_dr ive_down ):
4.6.1.6. Aloitusjak so
4.6.1.6.1. tstar t_phase : … s
4.6.1.6.2. nmin_dr ive_star t: … rpm
4.6.1.6.3. nmin_dr ive_up_star t: … rpm
4.6.1.7. ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (1)
4.6.1.7.1. ASM-ar vot: … nopeudella … rpm
4.7. Ajoneuvon suur in rakent eellinen nopeus (km/h) (q) …
4.12. Vaihtei ston voiteluaine: … W …
6. PYÖRÄNTUENT A
6.6. Renkaat ja pyörät
6.6.1. Rengas-p yöräyhdistelmät
6.6.1.1. Akse lit
6.6.1.1.1. Akse li 1: …
6.6.1.1.1.1. Renkaan kokomerkintäFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/98 26.11.2021  
6.6.1.1.2. Akse li 2: …
6.6.1.1.2.1. Renkaan kokomerkintä
jne.
6.6.2. Vier intäsät eiden ylä- ja alaraja
6.6.2.1. Akse li 1: …
6.6.2.2. Akse li 2: …
6.6.3. Ajoneuvon valmistajan suosittelem at reng aspaineet : … kPa
9. KORI
9.1. Korityyppi(c): …
12. MUUT
12.10. Laitte et tai järjestelmät, joiden kuljettajan valitta vissa olevat ajotilat vaikuttavat 
hiilidioksi dipääst öihin, polttoai neenkulutuks een, sähk öenergiankulutuk seen ja/tai 
kriteeripäästöihin ja joissa ei ole ensisij aista ajotilaa: kyllä/ei (1)
12.10.1. Varausta ylläpitäv ä testi (tapauk sen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
12.10.1.0. Ensisi jainen ajotila varausta ylläpitävässä tilassa: kyllä/ei (1)
12.10.1.0.1. Ensisi jainen ajotila varausta ylläpitävässä tilassa: … (tapauksen mukaan)
12.10.1.1. Paras tila: … (tapauk sen mukaan)
12.10.1.2. Huonoin tila: … (tapauksen mukaan)
12.10.1.3. Ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailut estisykliä: … (jos varausta 
ylläpitäv ässä tilassa ei ole ensisij aista ajotilaa ja vertailut estisykliä voidaan noudattaa 
vain yhdessä ajotilassa)
12.10.2. Varausta purkava testi (tapauk sen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
12.10.2.0. Ensisi jainen ajotila varausta purkavass a tilassa: kyllä/ei (1)
12.10.2.0.1. Ensisi jainen ajotila varausta purkavass a tilassa: … (tapauksen mukaan)
12.10.2.1. Eniten energiaa kuluttava tila: … (tapauksen mukaan)
12.10.2.2. Ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailut estisykliä: … (jos varausta 
purkavass a tilassa ei ole ensisij aista ajotilaa ja vertailut estisykliä voidaan noudattaa 
vain yhdessä ajotilassa)
12.10.3. Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)
12.10.3.1. Paras tila: …
12.10.3.2. Huonoin tila: …
Selitykset
(1)Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihto ehtoja on useam pia).
(2)Ilmoitetaan toleranssi.
(3)Merkitään kunkin variantin ylä- ja alaraja t.
(6)[Varattu]
(7)Ilmoitetaan lisävaru steet, jotka vaikuttavat ajoneuv on mittoihin.
(x)Eristyksen tilavuus ja paino ilmoitetaan 2 desimaalin tarkkuudella. Ei ilmoitet a, jos kohtaan 3.2.20.2.5 tai 3.2.20.2.7 on merkitty ”ei”.
(c)Ajoneuv ojen rakennetta koskevan konsolidoidun päät öslauselman (R.E.3) määr itelmien mukaisesti, asiakir ja ECE/TRANS/WP .29/78/ 
Rev.6, kohta 2. www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp2 9resolutions.htmlFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/99  
(f)Jos ajoneuv osta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustet tu malli, ilmoitet aan massat ja mitat molemmissa 
tapauksissa.
(g)Standardi ISO 612:1978 – Road vehicles – Dimensions of motor vehicles and towed vehicles – terms and definitions.
(h)Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg.
Nestet tä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti 
valmista jan eritelmien mukaisesti.
(i)Perä vaunujen ja puoliperävaunu jen sekä niiden ajoneuv ojen osalta, joihin on kytketty merkittävän pystysuuntaisen kuor mituksen 
kytkentälaitt eeseen tai vetopö ytään aiheuttava perä vaunu tai puoliperävaunu , suur impaan teknisesti sallittuun massaan sisällyt etään 
kyseinen kuor mitus jaettuna tavanomaisella painov oiman kiihtyvyydellä.
(k)Jos ajoneuvon käyttö voimana voidaan käyttää bensiiniä, dieselöljyä jne. tai niiden ja jonkin muun polttoa ineen yhdistelmää, kohdat on 
toist ettava.
Erikoismoottorien ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitetta va tässä tark oitettuja tietoja vastaavat tiedot.
(l)Tämä luku on pyöristettä vä lähimpää n millimetr in kymmenesosaan.
(m)Tämä luku on lasketta va käyttäen arvoa π = 3,1416 ja pyöristettävä lähimpään kuutiosenttimetr iin.
(n)Määr itetään E-säännön nro 85 vaatimust en mukaisesti.
(p)Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta.
(q)Perä vaunujen osalta suur in valmista jan sallima nopeus.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/100 26.11.2021  
Lisäys 1 
WLTP-test ausseloste 
Testausselosteet
Testausseloste en antaa tutkimuslait os, joka vastaa testien suor ittamisesta tämän säännön mukaisesti.
I osa
Tyyppi 1 -testin (tapauk sen mukaan) osalta on esitet tävä vähintään seuraa vat tiedot.
Seloste en numero
HAKIJA
Valmistaj a
AIHE …
Ajov astusperheiden tunnukset :
Interp olointiperheiden tunnukset :
Testauksen kohde
Merkki :
Interp olointiperh -
een tunniste:
PÄÄTELMÄ Testauks en kohde on aiheke ntässä mainittujen vaatimusten mukainen.
PAIKKA PP/KK/VVVV
Yleiset huomautukse t:
Jos vaihtoeht oja (viittauk sia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaiht oehto.
Jos vaihtoeht oja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakke essa testin alussa.
Tutkimuslait okset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.
Testausseloste essa olevia testituloks ille tark oitettuja kohtia täytyy/v oidaan toistaa 3- ja 4-vaiheisen WLTP:n tapaukse ssa.
Vain tiettyihin ajoneuvotyyppeihin liittyvät testaus selosteen kohdat on merkitty kirjaimin seuraa vasti:
a)Koskee kipinäsytytysmoottor illa varustett uja ajoneuvoj a tai ajoneuv oja G (kute n E-säännön nro 154 tauluk ossa 1B) 
(tapauksen mukaan).
b)Koskee puristussytytysmoott orilla varustettuja ajoneuvoja tai ajoneuvoja D (kuten E-säännön nro 154 tauluk ossa 1B) 
(tapauksen mukaan).
1. Testattujen ajoneuvoj en kuvaus: high (H), low (L) ja M (tapauksen mukaan)
1.1. Yleistä
Ajoneuv ojen numerot : Protot yypin numero ja valmiste numero
Luokka :
Kori :
Vetävät pyörät :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/101  
1.1.1. Voimalaite
Voimalaite : täyspoltt omoottori , hybridi, sähk ö tai polttok enno
1.1.2. Poltto moottor i (tapauksen mukaan)
Jos polttomoott oreita on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Toimintaper iaate : kaksitahti/nelitahti
Sylint erien lukumäärä ja järjestely :
Moottorin iskutila vuus (cm3) :
Moottorin jout okäyntinopeus (rpm) : +
–
Moottorin suur i jout okäyntinopeus (rpm) (a) : +
–
Moottorin nimelliste ho : kW nopeu -
dellarpm
Suur in netto väänt ömomentti : Nm nopeu -
dellarpm
Moottorin voiteluaine : merkki ja tyyppi
Jäähdytysjär jestelmä : Tyyppi: ilma/vesi/öljy
Eristys : mat eriaali, määrä, sijai nti, tilavuus ja paino
1.1.3. Testipolttoaine tyyppi 1 -testissä (tapauk sen mukaan)
Jos testipoltt oaineita on useita, kohta toistetaan.
Merkki :
Tyyppi : bensiini – dieselöljy – nestekaasu – maakaasu – …
…
Tihe ys 15 °C:ssa :
Rikkipitoi suus : Ainoastaan dieselöljy ja bensiini
:
Erän numero :
Willanin kertoimet (poltt omoottor it) CO2- 
pääst öille (g CO2/MJ):
1.1.4. Poltto aineensy öttöj ärjestelmä (tapauksen mukaan)
Jos polttoaineensy öttöj ärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.
Suorar uiskutus : kyllä/ei tai kuvaus
Ajoneuv on polttoai netyyppi : yksi polttoai ne / kaksi polttoai netta / flex-fuel
Ohjausyksikkö
Osan tiedot : sama kuin ilmoituslomakke essaFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/102 26.11.2021  
Testattu ohjelmist o : luettu lukulaitt eella (esimerkiksi)
Ilmanv irtausmittar i :
Kaasunsäätimen runko :
Paineantur i :
Ruiskutuspump pu :
Ruiskutussuuttimet :
1.1.5. Imujär jestelmä (tapauk sen mukaan)
Jos imujär jestelmiä on useita, kohta toist etaan.
Ahdin : kyllä/ei
merkki ja tyyppi (1)
Välij äähdytin : kyllä/ei
tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)
Ilmansuodatin (elementti) (1): merkki ja tyyppi
Imuäänenv aimennin (1): merkki ja tyyppi
1.1.6. Pakojär jeste lmä ja haihtumispääst öjen rajoitusjär jestelmä (tapauk sen mukaan)
Jos järjeste lmiä on useita, kohta toist etaan.
Ensimmäinen katalysaatt ori : merkki ja viite (1)
periaate: kolmitie / hapetus / NO x-loukku / NO x- 
varast ointijärj estelmä / selektiivinen katalyyttinen 
pelkistys...
Toinen katalysaattor i : merkki ja viite (1)
periaate: kolmitie / hapetus / NO x-loukku / NO x- 
varast ointijärj estelmä / selektiivinen katalyyttinen 
pelkistys...
Hiukkasloukku : on / ei / ei sovelletta vissa
katalysoitu: kyllä/ei
merkki ja viite (1)
Happi- ja/tai lambda-antur ien tiedot ja sijai nti : ennen katalysaattor ia / katalysaattor in jälkeen
Ilmansy öttö : on / ei / ei sovelletta vissa
Veden ruiskutus : on / ei / ei sovelletta vissa
Pakokaasun takaisinkier rätys : on / ei / ei sovelletta vissa
jäähdyte tty/jäähdyttämätön
suur i/pieni paine
Haihtumispäästö jen rajoitus järjestelm ä : on / ei / ei sovelletta vissa
NO x-antur ien tiedot ja sijainti : ennen/jälke en
Yleiskuvaus (1) :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/103  
1.1.7. Lämmön varain (tapauksen mukaan)
Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaa n.
Lämmön varain : kyllä/ei
Läm pökapasitee tti (varastoitu entalpia J) :
Aika lämmön luovutuks een (s) :
1.1.8. Voimansiir to (tapauk sen mukaan)
Jos voimansiir tojär jestelm iä on useita, kohta toist etaan.
Vaihteist o : käsivalintainen/automa attinen/por taaton
Vaihteen vaiht omenetelmä
Ensisi jainen ajotila (*) : kyllä/ei
normaali/ajo/taloudellinen/…
Paras ajotila CO 2-pääst öjen ja 
polttoai neenkulutuks en kannalta (tapauksen 
mukaan):
Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja 
polttoai neenkulutuks en kannalta (tapauksen 
mukaan):
Ajotila, jossa sähk öenergiankulutus on suur in 
(tapauksen mukaan):
Ohjausyksikkö :
Vaihteist on voiteluaine : merkki ja tyyppi
Renkaat
Merkki :
Tyyppi :
Mitat (edessä/takana) :
Dynaaminen vierimissäde (m) :
Reng aspaine (kPa) :
(*)OVC-HEV -ajoneuv ojen tapauksessa ilmoitet aan sekä varausta ylläpitävien että varausta purkav ien käyttöolosuhteiden 
osalta.
Välityssuht eet (R.T .), ensisij aiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuv on nopeus (km/h)) / moottori n pyörimisnopeus 
(1 000 rpm)) (V1000) vaihte iston kunkin välityssuht een (R.B.) osalta
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/104 26.11.2021  
1.1.9. Sähk ökone (tapauksen mukaan)
Jos sähk ökoneita on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Huippute ho (kW) :
1.1.10. Ajo-REESS-jär jeste lmä (tapauksen mukaan)
Jos ajo-REESS-jär jestelmiä on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Kapasiteetti (Ah) :
Nimellisjännit e (V) :
1.1.11. Poltto kenno (tapauksen mukaan)
Jos polttok ennost oja on useita, kohta toistetaan.
Merkki :
Tyyppi :
1.1.12. Tehoelektroniikka (tapauksen mukaan)
Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttö voiman muunnin, pienjännitejär jeste lmä tai latur i)
Merkki :
Tyyppi :
Teho (kW) :
1.2. Ajoneuv on H kuvaus
1.2.1. Massa
Ajoneuv on H testimassa (kg) :
1.2.2. Ajov astusparametr it
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Syklin energiantar ve (J) :
Ajov astuste stin selosteen viite :
Ajov astusperheen tunniste :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/105  
1.2.3. Syklin valinnan parametr it
Sykli (supistamaton ) : Luokka 1 / 2 / 3a / 3b
Nimellist ehon ja ajokuntoisen ajoneuv on 
massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg): (tapauksen mukaan)
Mittauksen aikana käytetty 
nopeudenra joitusmenettely: kyllä/ei
Ajoneuv on suur in nopeus (km/h) :
Supistaminen (tapauksen mukaan) : kyllä/ei
Supistust ekijä fdsc :
Syklin ajomatka (m) :
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä 
testausmenetelmää): tapauksen mukaan
1.2.4. Vaihteen vaiht okohta (tapauksen mukaan)
Vaihteen vaihdon laskenna ssa käytettävä versio ilmoitet aan sovelletta va E-säännön nro 15 muutos
Vaihteen vaiht o : Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x, 
xxxx
nmin_dr ive
Ykk ösvaihde : … rpm
Ykk ösvaihteelta kakk osvaiht eelle : … rpm
Kakkosv aihteelta pysähdyksiin : … rpm
Kakkosv aihde : … rpm
Kolmosvaihde ja suuremmat vaiht eet : … rpm
Vaihdetta 1 ei käytetä : kyllä/ei
n95_high kullakin vaihteella : … rpm
nmin_dr ive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden 
vaiheissa (nmin_dr ive_up ): … rpm
nmin_dr ive_set hidastusvaiheissa (nmin_dr ive_down ): : … rpm
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : … rpm
nmin_dr ive_up_star t : … rpm
ASM-marginaalin käyttö: : kyllä/ei
ASM-ar vot :
1.3. Ajoneuv on L kuvaus (tapauksen mukaan)
1.3.1. Massa
Ajoneuv on L testimassa (kg) :FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/106 26.11.2021  
1.3.2. Ajov astusparametr it
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Syklin energiantar ve (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Ajov astuste stin selosteen viite :
Ajov astusperheen tunniste :
1.3.3. Syklin valinnan parametr it
Sykli (supistamaton ) : Luokka 1 / 2 / 3a / 3b
Nimellist ehon ja ajokuntoisen ajoneuv on 
massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg): (tapauksen mukaan)
Mittauksen aikana käytetty 
nopeudenra joitusmenettely: kyllä/ei
Ajoneuv on suur in nopeus :
Supistaminen (tapauksen mukaan) : kyllä/ei
Supistust ekijä fdsc :
Syklin ajomatka (m) :
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä 
testausmenetelmää): tapauksen mukaan
1.3.4. Vaihteen vaiht okohta (tapauksen mukaan)
Vaihteen vaiht o : Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x, 
xxxx
1.4. Ajoneuv on M kuvaus (tapauksen mukaan)
1.4.1. Massa
Ajoneuv on L testimassa (kg) :
1.4.2. Ajov astusparametr it
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Syklin energiantar ve (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Ajov astuste stin selosteen viite :
Ajov astusperheen tunniste :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/107  
1.4.3. Syklin valinnan parametr it
Sykli (supistamaton ) : Luokka 1 / 2 / 3a / 3b
Nimellist ehon ja ajokuntoisen ajoneuv on 
massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg): (tapauksen mukaan)
Mittauksen aikana käytetty 
nopeudenra joitusmenettely: kyllä/ei
Ajoneuv on suur in nopeus :
Supistaminen (tapauksen mukaan) : kyllä/ei
Supistust ekijä fdsc :
Syklin ajomatka (m) :
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä 
testausmenetelmää): tapauksen mukaan
1.4.4. Vaihteen vaiht okohta (tapauksen mukaan)
Vaihteen vaiht o : Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x, 
xxxx
2. Testitulok set
2.1. Tyyppi 1 -testi
Alustadynamometr in asetust en säätöme netelmä : Kiint eä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla 
lämmityssyklillä
Dynamometr i kaksi-/nelip yöräved olla : 2WD/4WD
Pyörikö ei-vetävä akseli kaksi pyöräved ossa? : kyllä/ei/tar peet on
Toiminta alustadynamometr illä
.kyllä/ei
Vapaar ullaustila : kyllä/ei
Lisävaka uttaminen : kyllä/ei
kuvaus
Huononemisk ertoimet : kiint eät/t estatut
2.1.1. Ajoneuv o H
Testien päivämäärä : (päivä/kuukausi/vuosi)
Testipaikka : Alustadynamometr i, sijainti, maa
Jäähdytystuulettimen matalamman reunan 
korke us maasta (cm):
Tuulettimen keskipi steen sijainti sivusuunnassa 
(jos muute ttu valmista jan pyynnöstä): ajoneuvon keskilinja lla / …
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) :
IWR: iner tiaalisen työn suhde (%) : x,xFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/108 26.11.2021  
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiar vo  
(km/h): x,xx
Kuvaus ajosyklin hyväks yttäv ästä poikk eamasta : Täyssähk öajoneuv o ennen lopetuskr iteeriä
tai
kaasupoljin pohjassa
2.1.1.1. Epäpuhtauspääst öt (tapauksen mukaan)
2.1.1.1.1. Vähintään yhdellä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta vien 
hybridisähk öajoneuv ojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä
Seuraava t kohdat toist etaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisi jainen, paras ja 
huonoin ajotila tapauksen mukaan).
Testi 1
EpäpuhtaudetCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NO x (b)Hiukka -
setHiukkas -
määrä
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mitatut arvot
Regenerointiteki jät (Ki)(2),
summaa vat
Regenerointiteki jät (Ki)(2),
kertovat
Huononemisk ertoimet (DF), 
summaa vat
Huononemisk ertoimet (DF), 
kertovat
Lopulliset arvot
Raja-ar vot
(2)Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet. :
Tyyppi 1- -testi suor itettu Ki:n 
määr ittämisek si:
Regenerointiperheen tunnus: :
Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO 2 (dCO21) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-ar voista) / perustana 
molemmat
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauk sen mukaan): perustana CO2 (dCO22)
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
2.1.1.1.2. Ulkopuolelta ladatta vien hybridisähk öajoneuv ojen epäpuhtauspäästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -test issä
Testi 1FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/109  
Epäpuhtauspäästöjen raja-ar voja on noudatet tava ja seuraava kohta on toist ettava kunkin testisyklin osalta.
EpäpuhtaudetCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NO x (b)Hiukka -
setHiukkas -
määrä
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mitatut yksittäisen syklin 
arvot
Raja-ar von mukaiset 
yksittäisen syklin arvot
Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO 2 (dCO21) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-ar voista) / perustana 
molemmat
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauk sen mukaan): perustana CO2 (dCO22)
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
2.1.1.1.3. Käyttöteki jäpainotetut ulkopuolelta ladatta vien hybridisähk öajoneuv ojen epäpuhtauspääst öt
EpäpuhtaudetCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NO x (b)Hiukka -
setHiukkas -
määrä
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Lasket ut arvot
2.1.1.2. CO2-päästöt (tapauk sen mukaan)
2.1.1.2.1. Vähintään yhdellä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta vien 
hybridisähk öajoneuv ojen CO 2-päästöt varausta ylläpidettäessä teht ävässä tyyppi 1 -testissä
Seuraava t kohdat toist etaan kunkin testatun kuljettajan valitta vissa olevan ajotilan osalta (ensisi jainen, paras ja 
huonoin ajotila tapauksen mukaan).
Testi 1
CO 2-päästö t Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Mitattu arvo MCO2,p,1 –
Nopeus- ja matkak orjattu arvo MCO2,p,1b / 
MCO2,c,2
RCB-k orjauskerr oin: (5)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
Regenerointiteki jät (Ki),
summaa vat
Regenerointiteki jät (Ki),
kertovat
MCO2,c,4 –
AF Ki= MCO2,c,3 / MCO2,c,4 –FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/110 26.11.2021  
MCO2,p,4 / MCO2,c,4 –
ATCT -korjaus (FCF) (4)
Väliaikaiset arvot MCO2,p,5 / MCO2,c,5
Ilmoite ttu arvo – – – –
dCO21 * ilmoitet tu arvo – – – –
(4)FCF: perheen korjauskerro in, jolla tehdään korjaus edustav ien alueellist en lämpötilaolojen (ATCT) 
perusteella
Ks. perhettä koskevat ATCT - 
selost eet:
ATCT -perheen tunnus :
(5)täyspoltt omoottori ajoneuvoj en osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 2 tark oitettu korjaus ja 
hybr idisähk öajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksessä 2 tark oitettu korjaus (KCO2)
Testi 2 (tapauk sen mukaan)
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauk sen mukaan)
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Päätelmät
CO 2-päästöt (g/km) HidasKeskino -
peaNopeaMootto ri-
tieYhdistett y
Keskiar vo MCO2,p,6/ MCO2 ,c,6
Tasaus MCO2,p,7 / MCO2 ,c,7
Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c, 
H
2.1.1.2.2. Ulkopuolelta ladatta vien hybridisähk öajoneuv ojen CO 2-pääst öt varausta purka vassa tyyppi 1 -testissä
Testi 1
CO 2-päästöjen massa (g/km) Yhdistett y
Laskett u arvo MCO2,CD
Ilmoitet tu arvo
dCO21
Testi 2 (tapauk sen mukaan)
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauk sen mukaan)
Testitulokset kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/111  
Päätelmät
CO 2-päästöjen massa (g/km) Yhdistett y
Keskiar vo MCO2,CD
Lopullinen arvo MCO2,CD
2.1.1.2.4. Käyttöteki jäpainotett u ulkopuolelta ladatta vien hybridisähk öajoneuv ojen CO2-päästöjen massa
CO 2-päästöjen massa (g/km) Yhdistetty
Laskett u arvo MCO2,weight ed
2.1.1.3. Poltto aineenkulutus (tapauksen mukaan)
2.1.1.3.1. Pelkällä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladatta vien sekä ulkopuolelta ladatta vien hybridisäh ­
köajoneuv ojen polttoai neenkulutus varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä
Seuraav at kohdat toistetaan kunkin kuljetta jan valittavis sa olevan testatu n ajotilan osalta (ensisi jainen, paras ja 
huonoin ajotila tapaukse n mukaan).
Polttoaineenkulutus (l/100 km) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l) (tapauksen mukaan)HidasKeskino -
peaNopeaMoottori -
tieYhdistetty
Lopulliset arvot FC p,H / FC c,H(1), FEp, FEc
(1)Lask ettu tasatuista CO2-arvoista
Tämän säännön kohdassa 5.11 tark oitettu ajoneuvoj en sisäinen polttoai neen ja/tai sähk öenergian kulutuk sen 
seuranta
Tietojen saata vuus
Tämän säännön lisäyksen 5 kohdassa 3 luetellut parametr it ovat saata villa: kyllä / ei sove lleta
Tarkkuus (tapauksen mukaan)
Fuel_ConsumedWL TP (litraa) (1)Ajoneuv o H – testi 1 x,xxx
Ajoneuvo H – testi 2 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo H – testi 3 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo L – testi 1 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo L – testi 2 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo L – testi 3 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Yhteensä x,xxx
Fuel_Consumed OBFCM (litraa) (1)Ajoneuv o H – testi 1 x,xxx
Ajoneuvo H – testi 2 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo H – testi 3 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo L – testi 1 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo L – testi 2 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Ajoneuvo L – testi 3 (tapauk sen mukaan) x,xxx
Yhteensä x,xxx
Tarkkuus (1) x,xxx
(1)Tämän säännön lisäyksen 5 mukaisestiFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/112 26.11.2021  
2.1.1.3.2. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähk öajoneuv ojen ja ulkopuolelta ladattavien polttok ennohybri diajoneuv ojen 
(tapauksen mukaan) polttoaineenkulutus varausta purka vassa tyyppi 1 -testissä
Testi 1
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km) tai 
polttoa inetehokkuus (km/l) (tapauksen mukaan)Yhdistett y
Laskett u arvo FC CD, FECD
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Päätelmä t
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km) tai 
polttoa inetehokkuus (km/l) (tapauksen mukaan)Yhdistett y
Keskiar vo FC CD, FECD
Lopullinen arvo FC CD, FECD
2.1.1.3.3. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähk öajoneuv ojen ja ulkopuolelta ladattavien polttok ennohybri diajoneuv ojen 
(tapauksen mukaan) käyttöteki jäpainotettu polttoai neenkulutus
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tasolla 1B) (tapauksen 
mukaan)Yhdistett y
Laskett u arvo FC weighte d, FEweighted
2.1.1.3.4. Vain sisäisesti ladattavi en polttok ennohybri diajoneuv ojen ja ulkopuolelta ladattavi en polttok ennohybri diajo­
neuv ojen (tapauksen mukaan) polttoaineenkulutus varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä
Seuraav at kohdat toistetaan kunkin kuljetta jan valittavis sa olevan testatu n ajotilan osalta (ensisi jainen, paras ja 
huonoin ajotila tapaukse n mukaan).
Poltto aineenkulutus (kg/100 km) tai 
poltto ainetehokkuus (km/kg) (tapauksen mukaan)Yhdistett y
Mitatut arvot
RCB-k orjauskerr oin
Lopulliset arvot FC c, FEc
2.1.1.4. Toimintasät eet (tapauk sen mukaan)
2.1.1.4.1. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähk öajoneuv ojen ja ulkopuolelta ladattavien polttok ennohybri diajoneuv ojen 
(tapauksen mukaan) toimintasät eet
2.1.1.4.1.1. Sähk ökäyttöinen toimintasäde (AER)
Testi 1
AER (km) Kau punkiajo Yhdistett y
Mitatut/lask etut AER -arvot
Ilmoitet tu arvo –FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/113  
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Päätelmä t
AER (km) Kau punkiajo Yhdistett y
AER -kes kiar vo (tapauksen mukaan)
Lopulliset AER -arvot
2.1.1.4.1.2. Vastaava sähk ökäyttöinen toim intasäde (EAER)
EAER (km) HidasKeskino -
peaNopeaMootto ri-
tieKau pun -
kiajoYhdistett y
Lopulliset EAER -arvot
2.1.1.4.1.3. Todellinen toimintasäde varausta purettaessa
RCDA (km) Yhdistett y
Lopullinen RCDA-arvo
2.1.1.4.1.4. Toimintasäde varausta purkavassa syklissä
Testi 1
RCDC (km) Yhdistett y
Lopullinen RCDC-arvo
Siirtymäsyklin indeks inumero
Vahvistussyklin REEC-ar vo (%)
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
2.1.1.4.2. Täyssähk öajoneuv ojen toim intasäteet – sähk ökäyttöinen toimin tasäde (PER) (tapauksen mukaan)
Testi 1
PER (km) HidasKeskino -
peaNopeaMootto ri-
tieKau pun -
kiajoYhdistett y
Lasketut PER -arvot
Ilmoitett u arvo – – – – –
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/114 26.11.2021  
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Päätelmä t
PER (km) Kau punkiajo Yhdistett y
PER -keskiar vo
Lopulliset PER -arvot
2.1.1.5. Sähk öenergiankulutus (tapauksen mukaan)
2.1.1.5.1. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähk öajoneuv ojen ja ulkopuolelta ladattavien polttok ennohybri diajoneuv ojen 
(tapauksen mukaan) sähk öenergiankulutus
2.1.1.5.1.1. Ladattu sähk öenergia (EAC)
EAC (Wh)
2.1.1.5.1.2. Sähk öenergiankulutus (EC)
EC (Wh/km) HidasKeskino -
peaNopeaMoottori -
tieKaupun -
kiajoYhdistetty
Lopulliset EC-ar vot
2.1.1.5.1.3. Käyttöteki jäpainotett u varausta purka va sähk öenergiankulutus
Testi 1
EC AC,CD (Wh/km) Yhdistett y
Laskett u arvo EC AC,CD
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Päätelmä t (tapauksen mukaan)
EC AC,CD (Wh/km) Yhdistett y
Keskiar vo EC AC,CD
Lopullinen arvo
2.1.1.5.1.4. Käyttöteki jäpainotett u sähk öenergiankulutus
Testi 1
EC AC,weighted (Wh) Yhdistett y
Laskett u arvo EC AC,weighted
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/115  
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Päätelmä t (tapauksen mukaan)
EC AC,weighted (Wh/km) Yhdistett y
Keskiar vo EC AC,weighted
Lopullinen arvo
2.1.1.5.1.5. Tuotannon vaatimuste nmukaisuuteen liittyvät tiedot
Yhdistett y
Sähk öenergiankulutus (Wh/km) EC DC,CD,COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2. Täyssähk öajoneuv ojen sähk öenergiankulutus (tapauksen mukaan)
Testi 1
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Kau punkiajo Yhdistett y
Lasketut EC-ar vot
Ilmoitet tu arvo –
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
Testi 3 (tapauksen mukaan)
Testitulok set kirjataan testin 1 tauluk on mukaisesti.
EC (Wh/km) HidasKeskino -
peaNopeaMoottori -
tieKaupun -
kiajoYhdistetty
EC-k eskiar vo
Lopulliset EC-ar vot
Tuotannon vaatimuste nmukaisuuteen liittyvät tiedot
Yhdistett y
Sähk öenergiankulutus (Wh/km) EC DC,COP
AF EC
2.1.2. Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
Toistetaan kohta 2.1.1.
2.1.3. Ajoneuv o M (tapauksen mukaan)
Toistetaan kohta 2.1.1.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/116 26.11.2021  
2.1.4. Lopulliset kriteeripäästöje n arvot (tapauk sen mukaan)
EpäpuhtaudetCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NO x (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Suur immat arvot(1)
(1)(3) kunkin epäpuhtauden osalta ajoneuvojen H, L (tapauksen mukaan) ja M (tapauksen mukaan) kaikista testituloksista
2.4. Tyyppi 4 a -testi
Perheen tunnus :
Ks. selostee t :
2.5. Tyyppi 5 -testi
Perheen tunnus :
Ks. kestä vyysperhettä koskevat selosteet :
Tyyppi 1- sykli kriteeri päästöjen testaamisek si :
Kestä vyysperheen tunnus
2.8. Ajoneuv on sisäinen valvonta järjestelmä (OBD)
Perheen tunnus :
Ks. perhettä koskevat seloste et :
2.11. Läm pötilatiedot ajoneuvosta H (VH)
Ajoneuv on eristys huonoimman tapauksen mukaisesti: : kyllä/ei (1)
Ajoneuv on jäähdyttäminen huonoimman tapaukse n 
mukaisesti:: kyllä/ei (1)
ATCT -perhe, joka koostuu yhdestä interpoloi ntiperheestä : kyllä/ei (1)
Moottorin jäähdytysnest een lämpöti la seisonnan 
lopussa (°C):
Seisonta-alueen keskilämpötila viimeist en 3 tunnin 
ajalta (°C):
Moottorin jäähdytysnest een loppuläm pötilan ja 
seisonta-alueen viimeist en 3 tunnin kesk ilämpötilan 
erotus ΔT_A TCT (°C):
Vähimmäisseisonta-aika tsoak_A TCT (s) :
Läm pötila-antur in sijainti :
Mitattu moottori n lämpöti la : öljy/jäähdytysnest e
(1)(7) Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/117  
2.12. Reag enssia käyttävä pakokaasun jälkikäsitt elyjär jestelmä
Perheen tunnus :
Ks. perhettä koskevat seloste et :
II osa
ATCT -testin (tapauk sen mukaan) osalta on esitet tävä vähintään seuraa vat tiedot.
Selost een numero
HAKIJA
Valmistaja
AIHE …
Ajov astusperheiden tunnuk set :
Interpolointiperheiden tunnukset :
ATCT -tunnukset :
Testauks en kohde
Merkki :
Interpolointiperh -
een tunniste:
PÄÄTELMÄ Testauks en kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.
PAIKKA PP/KK/VVVV
Yleiset huomautukset :
Jos vaiht oehtoja (viittauk sia) on useita, testaus selosteessa kuvataan testattu vaihtoeht o.
Jos vaiht oehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakk eessa testin alussa.
Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätiet oja.
Vain tiettyihin ajoneuvotyyppeihin liittyvät testausselosteen kohdat on merkitty kirjaimin seuraa vasti:
a)Koskee kipinäsytytysmoott orilla varustettuja ajoneuv oja tai ajoneuvoja G (kuten E-säännön nro 154 
tauluk ossa 1B) (tapauk sen mukaan).
b)Koskee puristussytytysmoottor illa varustettuja ajoneuv oja tai ajoneuvoja D (kuten E-säännön nro 154 
tauluk ossa 1B) (tapauk sen mukaan).
1. Testatun ajoneuvon kuvaus
1.1. Yleistä
Ajoneuv ojen numerot : Prototyypin numero ja valmistenumero
Luokka :
Kori :
Vetävät pyörät :FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/118 26.11.2021  
1.1.1. Voimalaite
Voimalaite : täyspoltt omoottori , hybridi, sähk ö tai polttok enno
1.1.2. Poltto moottor i (tapauksen mukaan)
Jos polttomoott oreita on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Toimintaper iaate : kaksitahti/nelitahti
Sylint erien lukumäärä ja järjestely :
Moottorin iskutila vuus (cm3) :
Moottorin jout okäyntinopeus 
(rpm): ±
Moottorin suur i 
jout okäyntinopeus (rpm) (a): ±
Moottorin nimelliste ho : kW nopeu -
dellarpm
Suur in netto väänt ömomentti : Nm nopeu -
dellarpm
Moottorin voiteluaine : merkki ja tyyppi
Jäähdytysjär jestelmä : Tyyppi: ilma/vesi/öljy
Eristys : mat eriaali, määrä, sijai nti, tilavuus ja paino
1.1.3. Testipolttoaine tyyppi 1 -testissä (tapauk sen mukaan)
Jos testipolttoaineita on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi : bensiini – dieselöljy – nestekaasu – maakaasu – …
Tihe ys 15 °C:ssa :
Rikkipitoi suus : Ainoastaan dieselöljy ja bensiini
Liite IX :
Erän numero :
Willanin kertoimet (poltt omoottor it) CO2- 
pääst öille (g CO2/MJ):
Suorar uiskutus : kyllä/ei tai kuvaus
Ajoneuv on polttoai netyyppi : yksi polttoai ne / kaksi polttoai netta / flex-fuel
Ohjausyksikkö
Osan tiedot : sama kuin ilmoituslomakke essa
Testattu ohjelmist o : luettu lukulaitt eella (esimerkiksi)
Ilmanv irtausmittar i :
Kaasunsäätimen runko :
Paineantur i :
Ruiskutuspump pu :
Ruiskutussuuttimet :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/119  
1.1.4. Poltto aineensy öttöj ärjestelmä (tapauksen mukaan)
Jos polttoai neensy öttöjär jestelmiä on useita, kohta toist etaan.
1.1.5. Imujär jestelmä (tapauk sen mukaan)
Jos imujär jeste lmiä on useita, kohta toist etaan.
Ahdin : kyllä/ei
merkki ja tyyppi (1)
Välij äähdytin : kyllä/ei
tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)
Ilmansuodatin (elementti) (1): merkki ja tyyppi
Imuäänenv aimennin (1): merkki ja tyyppi
1.1.6. Pakojär jeste lmä ja haihtumispääst öjen rajoitusjär jestelmä (tapauk sen mukaan)
Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.
Ensimmäinen katalysaatt ori : merkki ja viite (1)
periaate: kolmitie / hapetus / NO x-loukku / NO x- 
varast ointijärj estelmä / selektiivinen katalyyttinen 
pelkistys...
Toinen katalysaattor i : merkki ja viite (1)
periaate: kolmitie / hapetus / NO x-loukku / NO x- 
varast ointijärj estelmä / selektiivinen katalyyttinen 
pelkistys...
Hiukkasloukku : on / ei / ei sovelletta vissa
katalysoitu: kyllä/ei
merkki ja viite (1)
Happi- ja/tai lambda-antur ien tiedot ja 
sijainti: ennen katalysaattor ia / katalysaattor in jälkeen
Ilmansy öttö : on / ei / ei sovelletta vissa
Veden ruiskutus : on / ei / ei sovelletta vissa
Pakokaasun takaisinkier rätys : on / ei / ei sovelletta vissa
jäähdyte tty/jäähdyttämätön
suur i/pieni paine
Haihtumispäästö jen rajoitus järjestelm ä : on / ei / ei sovelletta vissa
NO x-antur ien tiedot ja sijainti : ennen/jälke en
Yleiskuvaus (1) :
1.1.7. Lämmön varain (tapauksen mukaan)
Jos lämmön varaimia on useita, kohta toist etaan.
Lämmön varain : kyllä/ei
Läm pökapasitee tti (varastoitu entalpia J) :
Aika lämmön luovutuks een (s) :FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/120 26.11.2021  
1.1.8. Voimansiir to (tapauk sen mukaan)
Jos voimansiir tojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.
Vaihteist o : käsivalintainen/automa attinen/por taaton
Vaihteen vaiht omenetelmä
Ensisi jainen ajotila : kyllä/ei
normaali/ajo/taloudellinen/…
Paras ajotila CO 2-pääst öjen ja 
polttoai neenkulutuks en kannalta 
(tapauksen mukaan):
Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja 
polttoai neenkulutuks en kannalta 
(tapauksen mukaan):
Ohjausyksikkö :
Vaihteist on voiteluaine : merkki ja tyyppi
Renkaat
Merkki :
Tyyppi :
Mitat (edessä/takana) :
Dynaaminen vierimissäde (m) :
Reng aspaine (kPa) :
Välityssuht eet (R.T .), ensisijaiset välityssuht eet (R.P.) ja (ajoneuv on nopeus (km/h)) / moottori n pyörimisnopeus 
(1 000 rpm)) (V1000) vaiht eiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…
1.1.9. Sähk ökone (tapauksen mukaan)
Jos sähk ökoneita on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Huippute ho (kW) :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/121  
1.1.10. Ajo-REESS-jär jeste lmä (tapauksen mukaan)
Jos ajo-REESS-jär jeste lmiä on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Kapasiteetti (Ah) :
Nimellisjännit e (V) :
1.1.11. Varattu
1.1.12. Tehoelektroniikka (tapauksen mukaan)
Tehoelektroniikkajär jeste lmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pienjännit ejärjestelmä tai latur i)
Merkki :
Tyyppi :
Teho (kW) :
1.2. Ajoneuv on kuvaus
1.2.1. Massa
Ajoneuv on H testimassa (kg) :
1.2.2. Ajov astusparametr it
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Syklin energiantar ve (J) :
Ajov astuste stin selosteen viite :
Ajov astusperheen tunniste :
1.2.3. Syklin valinnan parametr it
Sykli (supistamaton ) : Luokka 1 / 2 / 3a / 3b
Nimellist ehon ja ajokuntoisen 
ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR)  
(W/kg): (tapauksen mukaan)
Mittauksen aikana käytetty 
nopeudenra joitusmenettely: kyllä/ei
Ajoneuv on suur in nopeus (km/h) :
Supistaminen (tapauksen mukaan) : kyllä/eiFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/122 26.11.2021  
Supistust ekijä fdsc :
Syklin ajomatka (m) :
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä 
testausmenetelmää): tapauksen mukaan
1.2.4. Vaihteen vaiht okohta (tapauksen mukaan)
Vaihteen vaihdon laskenna ssa käytettävä 
versio(ilmoit etaan sovelletta va E-säännön nro 15 muutos)
Vaihteen vaiht o : Keskimääräinen vaihde nopeuks illa v ≥ 1 km/h, 
pyöristetään neljän desimaalin tarkkuute en
nmin drive
Ykk ösvaihde : … rpm
Ykk ösvaihteelta kakk osvaiht eelle : … rpm
Kakkosv aihteelta pysähdyksiin : … rpm
Kakkosv aihde : … rpm
Kolmosvaihde ja suuremmat vaiht eet : … rpm
Vaihdetta 1 ei käytetä : kyllä/ei
n95_high kullakin vaihteella: : … rpm
nmin_dr ive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden 
vaiheissa (nmin_dr ive_up ): … rpm
nmin_dr ive_set hidastusvaiheissa 
(nmin_dr ive_down ):: … rpm
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : … rpm
nmin_dr ive_up_star t : … rpm
ASM-marginaalin käyttö: : kyllä/ei
ASM-ar vot :
2. Testitulok set
Alustadynamometr in asetust en 
säätömenetelmä: Kiint eä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla 
lämmityssyklillä
Dynamometr i kaksi-/nelip yöräved olla : 2WD/4WD
Pyörikö ei-vetävä akseli 
kaksipy örävedossa?: kyllä/ei/tar peet on
Toiminta alustadynamometr illä kyllä/ei
Vapaar ullaustila : kyllä/eiFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/123  
2.1 Testi lämpöti lassa 14 °C
Testien päivämäärä : (päivä/kuukausi/vuosi)
Testipaikka :
Jäähdytystuulettimen matalamman reunan 
korke us maasta (cm):
Tuulettimen keskipi steen sijainti 
sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan 
pyynnöstä): ajoneuvon keskilinja lla / …
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) :
IWR: iner tiaalisen työn suhde (%) : x,x
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen 
keskiar vo (km/h): x,xx
Kuvaus ajosyklin hyväks yttäv ästä 
poikk eamasta: kaasupoljin pohjassa
2.1.1. Vähintään yhdellä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta vien 
hybridisähk öajoneuv ojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpidettäessä
EpäpuhtaudetCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NO x (b)Hiukkase tHiukkas -
määr ä
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mitatut arvot
Raja-ar vot
2.1.2. Vähintään yhdellä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta vien 
hybridisähk öajoneuv ojen CO 2-päästöt varausta ylläpidettäessä teht ävissä testeissä
CO 2-päästöt (g/km) Hidas Keskinopea Nopea Moottor itie Yhdistetty
Mitattu arvo MCO2,p,1 –
Mitattu nopeus- ja matkak orjattu arvo 
MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB-k orjauskerr oin (1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)(2) Polttomoott oriajoneuv ojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksess ä 2 tark oitettu korjaus ja hybridisähk öajo­
neuvo jen osalta korjaus KCO2FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/124 26.11.2021  
2.2 Testi lämpöti lassa 23 °C
Annetaan tiedot tai viitataan tyyppi 1 -testin selost eeseen
Testien päivämäärä : (päivä/kuukausi/vuosi)
Testipaikka :
Jäähdytystuulettimen matalamman reunan 
korke us maasta (cm):
Tuulettimen keskipi steen sijainti 
sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan 
pyynnöstä): ajoneuvon keskilinja lla / …
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) :
IWR: iner tiaalisen työn suhde (%) : x,x
RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen 
keskiar vo (km/h): x,xx
Kuvaus ajosyklin hyväks yttäv ästä 
poikk eamasta: kaasupoljin pohjassa
2.2.1. Vähintään yhdellä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta vien 
hybridisähk öajoneuv ojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpidettäessä
EpäpuhtaudetCO THC (a)NMHC 
(a)NO xTHC + 
NO x (b)Hiukkase tHiukkas -
määr ä
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Lopulliset arvot
Raja-ar vot
2.2.2. Vähintään yhdellä polttomoott orilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta vien 
hybridisähk öajoneuv ojen CO 2-päästöt varausta ylläpidettäessä teht ävissä testeissä
CO 2-päästöt (g/km) Hidas Keskinopea Nopea Moottor itie Yhdistetty
Mitattu arvo MCO2,p,1 –
Mitattu nopeus- ja matkak orjattu arvo 
MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB-k orjauskerr oin (1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)(2) Polttomoott oriajoneuv ojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksess ä 2 tark oitettu korjaus ja hybridisähk öajo­
neuvo jen osalta E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäykses sä 2 tark oitettu korjaus (KCO2)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/125  
2.3. Päätelmä t
CO 2-päästöt (g/km) Yhdistetty
ATCT (14°C) MCO2,T reg
Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23°
Perheen korjauskerr oin (FCF)
2.4. Vertailua joneuv on lämpöti latiedot lämpötilassa 23 °C tehdyn testin jälkeen
Ajoneuv on eristys huonoimman tapauksen mukaisesti: : kyllä/ei (1)
Ajoneuv on jäähdyttäminen huonoimman tapaukse n mukaisesti: : kyllä/ei (1)
ATCT -perhe, joka koostuu yhdestä interpoloi ntiperheestä : kyllä/ei (1)
Moottorin jäähdytysnest een lämpöti la seisonnan lopussa (°C) :
Seisonta-alueen keskilämpötila viimeist en 3 tunnin ajalta (°C) :
Moottorin jäähdytysnest een loppuläm pötilan ja seisonta-alueen 
viimeist en 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_A TCT (°C):
Vähimmäisseisonta-aika tsoak_A TCT (s) :
Läm pötila-antur in sijainti :
Mitattu moottori n lämpöti la : öljy/jäähdytysnest e
(1)(3) Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/126 26.11.2021  
Lisäys 2 
WLTP-ajo vastustes tin seloste 
Ajovastustestin seloste
Ajov astuk sen määr ittämistestin (tapauk sen mukaan) osalta on esitettä vä vähintään seuraa vat tiedot.
Seloste en numero
HAKIJA
Valmistaj a
AIHE Ajoneuvon ajovastuksen / … määr ittäminen
Ajov astusperheiden tunnukset :
Testauksen kohde
Merkki :
Tyyppi :
PÄÄTELMÄ Testauks en kohde on aiheke ntässä mainittujen vaatimusten mukainen.
PAIKKA PP/KK/VVVV
1. Kohte ena olevat ajoneuvot
Merkit :
Tyypit :
Kauppa nimi :
Suur in nopeus (km/h) :
Vetävät akselit :
2. Testattujen ajoneuvojen kuvaus
Jos interpoloi ntia ei tehdä, kuvataan (energiantar peeltaan) huonoimman tapaukse n ajoneuvo.
2.1. Tuulitunnelimenet elmä
Yhdist ettynä : hihna-/alustadynamometr iin
2.1.1 Yleistä
Tuulitunneli Dynamometr i
HR LR HR LR
Merkki
TyyppiFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/127  
Versio
Syklin energiantar ve WLTC-syklin 
kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)
Poikkeama tuotanto sarjaan nähden – –
Ajokilometr it – –
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Merkki :
Tyyppi :
Versio :
Syklin energiantar ve kokonaisen WLTC-syklin 
ajalta (kJ):
Poikkeama tuotanto sarjaan nähden :
Ajokilometr it :
2.1.2 Massat
Dynamometr i
HR LR
Testimassa (kg)
Keskimääräinen massa mav (kg)
Arvo mr (kg/akseli)
Luokan M ajoneuvo:
ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakse lilla (%)
Luokan N ajoneuv o:
painon jakautuminen (kg tai %)
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Testimassa (kg) :
Keskimääräinen massa mav (kg) : (keskiar vo ennen testiä ja testin jälkeen)
Suur in teknisesti sallittu kuor mitettu massa :
Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen 
keskiar vo:
Luokan M ajoneuvo:
ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus 
etuakselilla (%):
Luokan N ajoneuv o:
painon jakautuminen (kg tai %):FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/128 26.11.2021  
2.1.3 Renkaat
Tuulitunneli Dynamometr i
HR LR HR LR
Kokomerkintä
Merkki
Tyyppi
Vier intävastus
Edessä (kg/t) – –
Takana (kg/t) – –
Rengas paine
Edessä (kPa) – –
Takana (kPa) – –
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Kokomerkintä
Merkki :
Tyyppi :
Vier intävastus
Edessä (kg/t) :
Takana (kg/t) :
Rengas paine
Edessä (kPa) :
Takana (kPa) :
2.1.4. Kori
Tuulitunneli
HR LR
Tyyppi AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versio
Aerodynaamiset laitteet
Liikut eltavat aerodynaamiset korinosat kyllä/ei, luete llaan tapauk sen 
mukaan
Asennettujen aerodynaamisten lisävaruste iden 
luette lo
Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2) –
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Korin muodon kuvaus : Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida 
määr ittää edustavaa korinmuotoa)
Otsapinta-ala Afr (m2) :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/129  
2.2 TIELL Ä
2.2.1. Yleistä
HR LR
Merkki
Tyyppi
Versio
Syklin energiantar ve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)
Poikkeama tuotanto sarjaan nähden
Ajokilometr it
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Merkki :
Tyyppi :
Versio :
Syklin energiantar ve kokonaisen WLTC-syklin 
ajalta (kJ):
Poikkeama tuotanto sarjaan nähden :
Ajokilometr it :
2.2.2 Massat
HR LR
Testimassa (kg)
Keskimääräinen massa mav (kg)
Arvo mr (kg/akseli)
Luokan M ajoneuvo: ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakse lilla (%)
Luokan N ajoneuv o:
painon jakautuminen (kg tai %)
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Testimassa (kg) :
Keskimääräinen massa mav (kg) : (keskiar vo ennen testiä ja testin jälkeen)
Suur in teknisesti sallittu kuor mitettu massa :
Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen 
keskiar vo:
Luokan M ajoneuvo: ajokuntoisen ajoneuvon 
massan osuus etuakselilla (%)
Luokan N ajoneuv o:
painon jakautuminen (kg tai %)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/130 26.11.2021  
2.2.3 Renkaat
HR LR
Kokomerkintä
Merkki
Tyyppi
Vier intävastus
Edessä (kg/t)
Takana (kg/t)
Rengas paine
Edessä (kPa)
Takana (kPa)
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Kokomerkintä :
Merkki :
Tyyppi :
Vier intävastus
Edessä (kg/t) :
Takana (kg/t) :
Rengas paine
Edessä (kPa) :
Takana (kPa) :
2.2.4. Kori
HR LR
Tyyppi AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versio
Aerodynaamiset laitteet
Liikut eltavat aerodynaamiset korinosat kyllä/ei, luete llaan tapauk sen 
mukaan
Asennettujen aerodynaamisten lisävaruste iden 
luette lo
Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2) –
Tai ajovastusmatr iisiperheen tapauksessa:
Korin muodon kuvaus : Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida 
määr ittää edustavaa korinmuotoa)
Otsapinta-ala Afr (m2) :FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/131  
2.3. Voimalaite
2.3.1. Ajoneuv o H
Moottorin tunnus :
Voimansiir ron tyyppi : käsivalintainen, automaattinen, portaaton
Voimansiir ron malli
(valmistajan tunnukset ): (vääntömome nttiar vo ja kytkinte n lukumäärä kirjataan 
ilmoituslomakk eeseen)
Katetut voimansiir ron mallit
(valmistajan tunnukset ):
Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuv on 
nopeudella (N/V -suhde): Vaihde Välityssuhde N/V -suhde
1. 1/..
2. 1..
3. 1/..
4. 1/..
5. 1/..
6. 1/..
..
..
Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähk ökoneet : (ei sähk ökonetta tai ei vapaar ullaustilaa)
Sähk ökoneiden tyyppi ja lukumäärä : rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen …
Jäähdytysaineen tyyppi : ilma, neste, …
2.3.2. Ajoneuv o L
Toistetaan kohta 2.3.1 ajoneuvon L tiedoin.
2.4. Testitulokset
2.4.1. Ajoneuv o H
Testien päivämäärät : pp/kk/vvvv (tuulitunneli)
pp/kk/vvvv (dynamometr i)
tai
pp/kk/vvvv (tiellä)
Tiellä
Testausmenete lmä : vapaa rullaus
tai väänt ömomenttimittar imenetelmä
Testauspaikka (nimi, sijainti, testaus radan 
tunnistetied ot):
Vapaar ullaustila : kyllä/ei
Pyörien suuntaus : aurauskulma ja pyörän kallistumaFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/132 26.11.2021  
Maav ara :
Ajoneuv on korke us :
Ajolaitt een voiteluaineet :
Pyörien laakeri en voiteluaineet :
Jarrujen säätö epäedustavan laahauk sen 
välttämiseksi:
Suur in vertailunopeus (km/h) :
Tuulenmittaus : paikallaan
tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (CD × A), 
korjattu vai ei?
Katkojen lukumäärä :
Tuuli : keskiar vo, huiput ja suunta suhte essa testiradan suuntaan
Ilmanpai ne :
Läm pötila (keskiar vo) :
Tuulik orjaus : kyllä/ei
Rengas paineen säätäminen : kyllä/ei
Raakatulokset : Väänt ömomenttimenetelmä:
c0 =
c1 =
c2 =
Vapaa rullaus:
f0
f1
f2
Lopulliset tulok set Väänt ömomenttimenetelmä:
c0 =
c1 =
c2 =
ja
f0 =
f1 =
f2 =
Vapaa rullaus:
f0 =
f1 =
f2 =
Tai
Tuulitunnelimenet elmä
Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometr in 
tunnistetied ot):
Testauspaikan luokitus : Seloste en viitetiedot ja päivä ys
Dynamometr i
Dynamometr in tyyppi : hihna-/alustadynamometr i
Menetelmä : vakiintuneet nopeudet tai hidastus
Lämmitys : lämmitys dynamometr illa tai ajoneuv oa ajamallaFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/133  
Kuor mituskä yrän korjaus : (alustadynamometr ille tapauksen mukaan)
Alustadynamometr in asetust en säätömenet elmä : Kiinte ä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla 
lämmityssyklillä
Mitattu ilmanvastusk erroin kerr ottuna 
otsapinta-alalla: Nopeus (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Tulos : f0 =
f1 =
f2 =
Tai
Ajov astusmatr iisi tiellä
Testausmenete lmä : vapaa rullaus
tai väänt ömomenttimittar imenetelmä
Testauspaikka (nimi, sijainti, testaus radan 
tunnistetied ot):
Vapaar ullaustila : kyllä/ei
Pyörien suuntaus : aurauskulma ja pyörän kallistuma
Maav ara :
Ajoneuv on korke us :
Ajolaitt een voiteluaineet :
Pyörien laakeri en voiteluaineet :
Jarrujen säätö epäedustavan laahauk sen 
välttämiseksi:
Suur in vertailunopeus (km/h) :
Tuulenmittaus : paikallaan
tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (CD × A), 
korjattu vai ei?
Katkojen lukumäärä :
Tuuli : keskiar vo, huiput ja suunta suhte essa testiradan suuntaan
Ilmanpai ne :
Läm pötila (keskiar vo) :
Tuulik orjaus : kyllä/ei
Rengas paineen säätäminen : kyllä/ei
Raakatulokset : Väänt ömomenttimenetelmä:
c0r =
c1r =
c2r =
Vapaa rullaus:
f0r =
f1r =
f2r =FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/134 26.11.2021  
Lopulliset tulok set Väänt ömomenttimenetelmä:
c0r =
c1r =
c2r =
ja
f0r (laskettu ajoneuv olle HM) =
f2r (laskettu ajoneuv olle HM) =
f0r (laskettu ajoneuv olle LM) =
f2r (laskettu ajoneuv olle LM) =
Vapaa rullaus:
f0r (laskettu ajoneuv olle HM) =
f2r (laskettu ajoneuv olle HM) =
f0r (laskettu ajoneuv olle LM) =
f2r (laskettu ajoneuv olle LM) =
Tai
Ajov astusmatr iisi-tuulitunnelimenetelmä
Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometr in 
tunnistetied ot):
Testauspaikan luokitus : Seloste en viitetiedot ja päivä ys
Dynamometr i
Dynamometr in tyyppi : hihna-/alustadynamometr i
Menetelmä : vakiintuneet nopeudet tai hidastus
Lämmitys : lämmitys dynamometr illa tai ajoneuv oa ajamalla
Kuor mituskä yrän korjaus : (alustadynamometr ille tapauksen mukaan)
Alustadynamometr in asetust en säätömenet elmä : Kiinte ä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla 
lämmityssyklillä
Mitattu ilmanvastusk erroin kerr ottuna 
otsapinta-alalla: Nopeus (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Tulos : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (laskettu ajoneuv olle HM) =
f2r (laskettu ajoneuv olle HM) =
f0r (laskettu ajoneuv olle LM) =
f2r (laskettu ajoneuv olle LM) =
2.4.2. Ajoneuv o L
Toistetaan kohta 2.4.1 ajoneuvon L tiedoin.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/135  
Lisäys 3 
WLTP-test auskaavak e 
Testauskaa vakkeen malli
Testauskaav akkee seen merkitään kirjatut tiedot, joita ei ole esite tty muissa testausselosteissa.
Tutkimuslait oksen tai valmistajan on säilytettä vä testauskaa vakke et vähintään kymmenen vuoden ajan.
Testauskaav akkeissa on tapauk sen mukaan esitet tävä vähintään seuraa vat tiedot.
Tiedot tämän säännön liittee stä B4
Säädettävän pyöränsuuntauksen parametr it :
Maav ara :
Ajoneuvon korkeus :
Ajolaitt een voiteluaineet :
Pyörien laakeri en voiteluaineet :
Jarrujen säätö epäedustavan laahauksen välttämiseksi :
Kertoim et c0, c1 ja c2 : c0 =
c1 =
c2 =
Alustadynamometr illa mitatut vapaa rullaus -ajat : Vertailunopeus (km/h) Vapaan rullauksen aika 
(s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
Renkaiden luistamisen estämisek si voidaan käyttää 
lisäpainoja: paino (kg)
ajoneuvolla/a joneuv ossa
Rullausa jat vapaa rullaus -menettelyn suor ittamisen 
jälkeen: Vertailunopeus (km/h) Vapaan rullauksen aika 
(s)
130
120
110
100
90
80FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/136 26.11.2021  
70
60
50
40
30
20
Tiedot tämän säännön liittee stä B5
NO x-muuntimen tehokkuus
Osoit etut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, kun 
NO x-analysaattor i on NO-tilassa, jolloin 
kalibrointikaasu ei kulje muuntimen läpi: (a) =
(b) =
(c) =
(d) =
Pitoisuus NO-tilassa =
Tiedot tämän säännön liittee stä B6
Ajoneuvon tode llinen ajomatka :
Käsivalintaisella vaihteist olla varuste ttujen ajoneuv ojen 
osalta ajoneuv o, joka ei kyken e seuraamaan syklin 
kulkua:
poikk eamat ajosyklistä:
Ajosuor iteindek sit:
Lasketaan seuraa vat indeksit standardin SAE J2951 
(tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:
IWR : iner tiaalisen työn suhde
RMSSE : nopeusvirheen neliöllinen keskiar vo:
:
:
:
:
:
Hiukkasnä ytesuodatt imen punnitseminen
Suodatin ennen testiä
Suodatin testin jälkeen
Vertailusuodatin:
:
:
Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitt een 
tasaantumisen jälkeen:
Regenerointiteki jän määr ittäminen
Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin 
välissä, joissa tapahtuu rege nerointi
Niiden jaks ojen lukumäärä n, joiden aikana 
päästömittauksia tehdään
Päästöjen massa M0
sijkullekin yhdisteelle i kussakin syk­
lissä j:
:
:FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/137  
Regenerointiteki jän määr ittäminen
Täydellistä regenerointia varten mitattujen 
sove llettavien testisyklien lukumäärä d:
Regenerointiteki jän määr ittäminen
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Tiedot tämän säännön liittee stä B6a
ATCT
Testihuoneen ilman lämpöti la ja kosteus mitattuna 
ajoneuvon tuulettimen ulostulosta 
vähimmäistaajuudell a 0,1 HzLäm pötilan asetusar vo = Treg
Todellinen lämpöt ila-ar vo
±3 °C testin alussa
±5 °C testin aikana
Seisonta-alueen lämpöti la jatkuvasti mitattuna 
vähimmäistaajuudell a 0,033 Hz: Läm pötilan asetusar vo = Treg
Todellinen lämpöt ila-ar vo
±3 °C testin alussa
±5 °C testin aikana
Siirtoon esivakautuksest a seisonta-alueelle kulunut aika : ≤ 10 minuuttia
Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen
Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin 
testauskaavakk eisiin:
:≤ 10 minuuttia
aika loppuläm pötilan mittauk sesta lämpöti lassa 23 °C 
suor itetun tyyppi 1 -test in päättymiseen
Tiedot tämän säännön liittee stä C3
Läm pötilan vuorokausivaihtelut esti
Ympär istön lämpöti la kahden vuorokausivaihte lusyklin 
aikana (kirjataan vähintään minuutin välein):
Hiilisäiliön puhallushäviökuor mitus
Ympär istön lämpötila ensimmäisen 11-tuntisen 
prof iilin aikana (kirjataan vähintään 10 minuutin välein):FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/138 26.11.2021  
Lisäys 4 
Haihtumispäästötest in seloste 
Haihtumispäästö testin (tapauk sen mukaan) osalta on esite ttävä vähintään seuraa vat tiedot.
Selost een numero
HAKIJA
Valmistaj a
AIHE …
Haihtumispäästö perheen tunnus :
Testauksen kohde
Merkki :
PÄÄTELMÄ Testauks en kohde on aiheke ntässä mainittujen vaatimusten mukainen.
PAIKKA PP/KK/VVVV
Tutkimuslait okset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.
1. Testatun ajoneuvon H kuvaus
Ajoneuv ojen numerot : Prototyy pin numero ja valmistenumero
Luokka :
1.1. Voimalaite
Voimalaite : polttomoott ori, hybridi, sähk ö tai polttok enno
1.2. Polttomoott ori
Jos polttomoott oreita on useita, kohta toist etaan.
Merkki :
Tyyppi :
Toimintaper iaate : kaksitahti/nelita hti
Sylint erien lukumäärä ja järjestely :
Moottorin iskutila vuus (cm3) :
Ahdin : kyllä/ei
Suorar uiskutus : kyllä/ei tai kuvaus
Ajoneuv on polttoai netyyppi : yksi polttoai ne / kaksi polttoai netta / flex-fuel
Moottorin voiteluaine : Malli ja tyyppi
Jäähdytysjär jestelmä : Tyyppi: ilma/vesi/öljyFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/139  
1.4. Polttoainejär jeste lmä
Ruiskutuspumppu :
Ruiskutussuuttimet :
Polttoainesäiliö
Kerrokset : yksikerroksi nen/monik erroksinen
Polttoainesäiliön mater iaali : metalli / …
Polttoainejär jeste lmän muissa osissa käytetty 
mate riaali: …
Suljettu : kyllä/ei
Polttoainesäiliön nimellistilavuus :
Hiilisäiliö
Malli ja tyyppi :
Aktiivihiilen tyyppi :
Hiilen määrä (l) :
Hiilen massa (g) :
Ilmoitet tu butaanikapasit eetti BWC (g) : xx,x
2. Testitulokset
2.1. Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä
Testien päivämäärä : (päivä/kuukausi/vuosi)
Testipaikka :
Hiilisäiliön vanhentamiste stin selost e :
Täyttöaste :
Polttoaineen eritelmät
Merkki :
Tyyppi : vertailupoltt oaineen nimi …
Tihe ys lämpötilassa 15 °C (kg/m3) :
Etanolipit oisuus (%) :
Erän numero :
2.2. Läpäisevyysker toimen (PF) määr ittäminen
Testien päivämäärä : (päivä/kuukausi/vuosi)
Testipaikka :
Läpäisevyyskerro inta koskeva testausseloste :
viikolla 3 mitatut hiilivetypääst öt, HC 3W  
(mg/24 h): xxx
viikolla 20 mitatut hiilivetypääst öt, HC 20 W  
(mg/24 h): xxx
Läpäisevyyskerro in PF (mg/24 h) : xxxFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/140 26.11.2021  
Monikerrok siset tai metalliset säiliöt
Vaihtoeht oinen läpäisevyyskerr oin PF (mg/24 h) : kyllä/ei
2.3. Haihtumist esti
Testien päivämäärä : (päivä/kuukausi/vuosi)
Testipaikka :
Alustadynamometr in asetust en säätömenet elmä : Kiinte ä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla 
lämmityssyklillä
Toiminta alustadynamometr illä kyllä/ei
Vapaar ullaustila : kyllä/ei
2.3.1. Massa
Ajoneuv on H testimassa (kg) :
2.3.2. Ajov astusparametr it
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3. Sykli ja vaihteen vaihtok ohta (tapauk sen mukaan)
Sykli (supistamaton ) : Luok ka 1 / 2 / 3
Vaihteen vaiht o : Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, 
pyöristetään neljän desimaalin tarkkuutee n
2.3.4. Ajoneuv o
Testattu ajoneuv o : Ajoneuv o H tai kuvaus
Ajokilometr it :
Ikä (viikk oa) :
2.3.5. Testausmenete lmä ja testin tulokset
Testausmenete lmä : Jatkuva (suljetut polttoai nesäiliöjär jeste lmät) / Jatkuva 
(ei-suljetut polttoai nesäiliöjär jestelmät )
Itsenäinen (suljetut polttoainesäiliöjärj estelmät)
Seisonta jaks ojen kuvaus (aika ja lämpöti la) :
Puhallushäviök uormitus (g) : xx,x (tapauk sen mukaan)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/141  
HaihtumistestiKuumahaihtuma
MHSEnsimmäinen 
24-tuntinen 
vuorokausivaiht elu 
MD1Toinen 24-tuntinen 
vuorokausivaihtelu MD2
Keskilämpö tila (°C) – –
Haihtumispäästö t (g/testi) x,xxx x,xxx x,xxx
Lopullinen tulos MHS+M D1+M D2+(2 x PF)  
(g/test)x,xxFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/142 26.11.2021  
LIITE A2 
Ilmoitus
(enimmäisk oko: A4 (210 × 297 mm))
()Antaja: Viranomaisen nimi
.........................................
.........................................
.........................................
Aihe: (2) Ajoneuvotyy pin hyväks ynnän myöntäminen
hyväks ynnän laaje ntaminen
hyväks ynnän epääminen
hyväks ynnän peruuttaminen
tuotannon lopettaminen
moottori n kaasumaist en päästöjen osalta säännön nro 154 mukaisesti
Hyväk syntänumero .........................................Laajennuk sen syy: ...........................................
I jaks o
0.1. Merkki (valmista jan kauppanimi): .............................................................................
0.2. Tyyppi: ........................................................................................................
0.2.1. Kaupalliset nimet (jos saatavis sa): ..............................................................................
0.3. Tyypin tunniste , jos merkitty ajoneuvoon (3)
0.3.1. Merkinnän sijai nti: .............................................................................................
0.4. Ajoneuv oluokka: (4)...........................................................................................
0.5. Valmistajan nimi ja osoit e: .....................................................................................
0.8. Kokoonpa notehtaiden nimet ja osoitt eet: .....................................................................
0.9. Valmistajan edustaj an (jos sellainen on) nimi ja osoite : ........................................................
1.0. Huomautukset : ................................................................................................
(1)Hyväksynnän myöntäneen/laa jentaneen/evänneen/per uuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksy ntämäärä ykset).
(2)Tarpeet on viivataan yli.
(3)Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tark oitetun ajoneuv on, komponentin tai erillisen 
teknisen yksik ön kuvailemisessa, ne on esitettä vä asiakir joissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).
(4)Ajoneuv ojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) määr itelmien mukaisesti, asiakir ja ECE/TRANS/WP .29/78/ 
Rev.6, kohta 2 – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html .FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/143  
II jakso
1. Lisätiedot (tapauk sen mukaan): (ks. liite)
2. Testeistä vastaav a tutkimuslaitos: ..............................................................................
3. Tyyppi 1- testin selostee n päivämäärä: ........................................................................
4. Tyyppi 1- testin selostee n numero: ............................................................................
5. Mahdolliset huomautukset : (ks. liitteen kohta 3)
6. Paikka: .........................................................................................................
7. Päivä ys: ........................................................................................................
8. Allekir joitus: ...........................................................
Liitt eet: 1.Hyväk syntäasiakir jat.
2.Testausseloste etFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/144 26.11.2021  
Liite tyyppihy väks yntäilmoitukseen nro …, joka koskee ajoneuv on hyväks ymistä pakokaasupäästö jen osalta säännön nro 
154 mukaisesti
0. INTERPOLO INTIPERHEEN TUNNISTE E-SÄÄNNÖN NRO 154 KOHD AN 5 MUKAISESTI
0.1. Tunniste: .......................................................................................................
0.2. Perusaj oneuvon tunniste (5a) (1): ................................................................................
1. LISÄ TIETOJA
1.1. Ajokunto isen ajoneuvon massa:
Ajoneuv o L (1): .................................................................................................
Ajoneuv o H: ...................................................................................................
1.2. Suur in massa:
Ajoneuv o L (1): .................................................................................................
Ajoneuv o H: ...................................................................................................
1.3. Vertailumassa:
Ajoneuv o L (1): .................................................................................................
Ajoneuv o H: ...................................................................................................
1.4. Istuimien lukumäärä: ..........................................................................................
1.6. Korityyppi:
1.6.1. Luokat M1 ja M2: sedan, viistoperä, farmar i, coupé, avoauto, monikä yttöajoneuvo a
1.6.2. Luokat N1 ja N2: kuor ma-auto, pakett iauto(a)
1.7. Vetävät pyörät: taka, etu, 4 × 4(a)
1.8. Täyssähk öajoneuvo: kyllä/ei(a)
1.9. Sähk ökäyttöinen hybridiajone uvo: kyllä/ei(a)
1.9.1. Hybr idisähk öajoneuv on luokka: ulkopuolelta ladattava / vain sisäisesti ladatta va / ulkopuolelta ladattava 
polttok ennoajo neuvo / vain sisäisesti ladatta va polttok ennoajo neuvo (tapauksen mukaan) (a)
1.9.2. Toimintatilan vaihtokytkin: kyllä/ei(a)
1.10. Moottorin tunniste:
1.10.1. Sylint eritilav uus/iskutilavuus (tapauk sen mukaan):
1.10.1.1. Iskumäntämoott ori:
1.10.1.2. Wankelmoott ori
1.10.1.2.1. Kapasiteetti:FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/145  
1.10.1.2.2. Iskutila vuus:
1.10.2. Poltto aineensy öttöj ärjestelmä: suorar uiskutus / epäsuora ruiskutus(a)
1.10.3. Valmistajan suosittele ma polttoai ne:
1.10.4.1. Suur in teho: kW pyörimisnopeudella ... rpm
1.10.4.2. Suur in vääntömomentti: Nm pyörimisnopeudella ... rpm
1.10.5. Ahdin: kyllä/ei(a)
1.10.6. Sytytysjär jestelmä: puristussytytys/kipinäsytytys(q)
1.11. Voimalaite (täyssähk öajoneuv ossa tai hybr idisähk öajoneuvossa) (a)
1.11.1. Suur in nettot eho: .................... kW pyörimisnopeudella ................... – ................... rpm
1.11.2. 30 minuutin suur in teho: ................................................................................. kW
1.11.3. Suur in netto vääntömomentti: ........................ Nm pyörimisnopeudella ........................ rpm
1.11.4. Poltto kennost on nimellisjännite: ............................................................................V
1.12. Ajoakku (täyssähk öajoneuv ossa tai hybridisähk öajoneuv ossa)
1.12.1. Nimellisjännit e: V
1.12.2. Kapasiteetti (2 h): Ah
1.13. Voimansiir to: ................................................, ...............................................
1.13.1. Vaihteist on tyyppi: käsikä yttöinen/automaattinen/por taaton(a)
1.13.2. Välityssuht eiden määrä:
1.13.3. Kokonaisvälityssuht eet (joissa otettu huomioon renkaan vierimissäde kuor mitettuna): (ajoneuvon nopeus 
(km/h)) / moottor in pyörimisnopeus (1 000 rpm))
Ykk ösvaihde: ........Kuutosvaihde: ........
Kak kosvaihde: .......Seitsemäs 
vaihde: ...............
Kolmos -
vaihde: ...............Kah deksa s 
vaihde: ...............
Nelosvaihde: .........Ylivaihde: ............
Viitosvaihde: .........
1.13.4. Vetop yörästön välityssuhde:
1.14. Renkaat: ................................., ................................., ................................FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/146 26.11.2021  
Tyyppi: vyöreng as/ristikudosrenga s/... (5)
Mitat: ..........................................................................................................
Vier intäkehä kuor mitettuna:
Tyyppi 1 -testissä käytettyjen renkaiden vierintäkehä
2. TESTITULO KSET
2.1. Pakokaasupäästö testin tulok set
Päästöjen luokitus: .............................................................................................
Tyyppi 1 -testin tulok set (tapauksen mukaan)
Tyyppihyväksyntänumero, ellei kanta-aj oneuvo:(1) ............................................................
Testi 1
Tyyppi 1 -test in tulosCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Mitattu (8) (9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Keskiar vo lasket tuna 
Ki-ke rtoimella (M × Ki tai M 
+ Ki) (9)(12)
DF (+) (8) (10)
DF (×) (8) (10)
Lopullinen keskiar vo 
laske ttuna Ki-ker toimella 
ja DF-ker toim ella (13)
Raja-ar vo
Testi 2 (tapauksen mukaan)
Täytetään testin 1 taulukk oa vastaav a taulukk o toisen testin tulok silla.
Testi 3 (tapauksen mukaan)
Täytetään testin 1 taulukk oa vastaav a taulukk o kolmannen testin tulok silla.
Toistetaan testi 1, testi 2 (tapauksen mukaan) ja testi 3 (tapauksen mukaan) ajoneuvolle L (tapauk sen 
mukaan) ja ajoneuv olle M (tapauksen mukaan).
ATCT -testi
CO 2-päästöt (g/km) Yhdistetty
ATCT (14 °C) MCO2 ,Treg
Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23°
Perheen korjauskerro in (FCF)
(5)Renkaan tyyppi E-säännön nro 117 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/147  
ATCT -testin tulosCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Mitattu (6),(7)
Raja-ar vot
Moottorin jäähdytysnesteen loppuläm pötilan ja seisonta-alueen kesk ilämpötilan viimeisten 3 tunnin ajalta 
erotus ΔT_A TCT (°C) vertailuajoneuv on osalta: ...............................................................
Vähimmäisseisonta-aika tsoak_A TCT (s) ..........................................................................
Läm pötila-antur in sijainti: .....................................................................................
ATCT -perheen tunnus: ........................................................................................
Tyyppi 4: ............................................................................................... g/testi
Testausmenettely E-säännön nro 154 liittee n C3 mukaisesti (1).
Tyyppi 5:
(a) Kestävy ystesti: koko ajoneuv on testaus / vanhenemiste sti koepenkissä / ei testiä (1)
(b) Huononemisk erroin DF: laskettu/kiint eä (1)
(c) Ilmoiteta an arvot: .........................................................................................
(d) Sovellettava tyyppi 1 -sykli (E-säännön nro 154 liite B4(14): ...............................................
2.1.1. Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuv ojen osalta esitetä än kumpaakin polttoainetta koske va tyyppi 1 
-taulukk o. Kun tyyppi 1 -testi tehdään polttoainevaatimuksiltaan jousta ville ajoneuvoille molempi en 
polttoai neiden osalta E-säännön nro 154 kohdan 6 tauluk on A mukaisesti ja sellaisille ajoneuv oille, jotka 
toimivat nestek aasulla tai maakaasulla/biometaanilla ja joko yhdellä tai kahdella polttoaineella, taulukk o on 
toistetta va testissä käytettyjen eri vertailukaasujen osalta ja huonoimmat saavu tetut tulokset esitet ään 
lisätauluk ossa.
2.1.2. Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: .............................................................
2.1.3. Luettelo kaikista OBD-jär jestelmän valvomi sta osista ja niiden tark oituksesta: ................................
2.1.4. Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusper iaatteet) seuraavista: ..................................................
2.1.4.1. Sytytyskatk ojen havaitseminen: (8)............................................................................
2.1.4.2. Katalysaattor in valvonta:8 .....................................................................................
2.1.4.3. Happiantur in valvonta:8 .......................................................................................
2.1.4.4. Muut komponentit, joita OBD-jär jeste lmä valvoo:8 ...........................................................
2.1.4.5. Katalysaattor in valvonta: (9)...................................................................................
2.1.4.6. Hiukkasloukun valvonta: 9 .....................................................................................
2.1.4.7. Sähk öisen polttoai neensy öttöjär jestelm än valvon ta:9 ..........................................................
2.1.4.8. Muut komponentit, joita OBD-jär jeste lmä valvoo: ............................................................
(6)Tapauksen mukaan.
(7)Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.
(8)Kipinäsytytysmoott orilla varustetut ajoneuvot.
(9)Puristussytytysmoott orilla varustetut ajoneuvot.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/148 26.11.2021  
2.1.5. Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinte ä ajosyklimäärä tai tilast ollinen menetelmä): .......................
2.1.6. Luettelo kaikista OBD-jär jestelmän tulostusk oodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin 
varustet tuna): ..................................................................................................
2.2. Varattu
2.3. Katalysaattor it kyllä/ei(a)
2.3.1. Alkuperäinen katalysaatt ori, joka on testattu tämän säännön asiaankuuluvien vaatimuste n mukaisesti: 
kyllä/ei(a)
2.5. CO2-päästöjä ja polttoaineenkulutusta koske vien testien tulok set
2.5.1. Täyspolttomoott oriajoneuvot ja vain sisäisesti ladatta vat hybridisähk öajoneuv ot (NO VC-HEV)
2.5.1.0. Suur immat ja pienimmät CO2-arvot interpoloi ntiperheessä ..................................................
2.5.1.1. Ajoneuv o H
2.5.1.1.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.1.1.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.1.2.3. f2, N/(km/h)2: ..................................................................................................
2.5.1.1.3. CO2-päästöjen massa (ilmoit etaan arvot kunkin testatun vertailupolttoain een osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. E-säännön nro 154 liittee n B6 kohdat 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
CO 2-päästö t (g/km) Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.5.1.1.4. Poltto aineenkulutus (ilmoit etaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. E-säännön nro 154 liittee n B6 kohdat 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai m3/100 
km tai kg/100 km) (1) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tai km/kg) (1) 
(tapauk sen mukaan)Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Lopulliset arvot FC p,H/FC c,H tai FEp,H, 
FEc,HFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/149  
2.5.1.2. Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
2.5.1.2.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.1.2.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.2.3. CO2-päästöjen massa (ilmoit etaan arvot kunkin testatun vertailupolttoain een osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. E-säännön nro 154 liittee n B6 kohdat 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
CO 2-päästö t (g/km) Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset arvot MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.1.2.4. Poltto aineenkulutus (ilmoit etaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. E-säännön nro 154 liittee n B6 kohdat 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai m3/100 
km tai kg/100 km) (1) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tai km/kg) (1) 
(tapauk sen mukaan)Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Lopulliset arvot FC p,L/FC c,L tai FEp,L, FEc, 
L
2.5.1.3. Ajoneuv o M NOVC-HEV -ajoneuv ojen osalta (tapauk sen mukaan)
2.5.1.3.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.1.3.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.3.3. CO2-päästöjen massa (ilmoit etaan arvot kunkin testatun vertailupolttoain een osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. E-säännön nro 154 liittee n B6 kohdat 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/150 26.11.2021  
CO 2-päästö t (g/km) Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset arvot MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.1.3.4. Poltto aineenkulutus (ilmoit etaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. E-säännön nro 154 liittee n B6 kohdat 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai m3/100 
km tai kg/100 km) (1) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tai km/kg) (1) 
(tapauk sen mukaan)Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Lopulliset arvot FC p,L / FC c,L tai FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.4. Kun kyseessä ovat polttomoott orilla käyvät ajoneuv ot, jotka on varuste ttu E-säännön nro 154 kohdassa 
3.8.1 määr itellyllä jaks oittaisesti regener oituvalla järjestelmällä, tulok siin sovelletaan E-säännön nro 154 
liitte en B6 lisäyksessä 1 määr iteltyä Ki-kerr ointa.
2.5.1.4.1. Regenerointistrateg iaa koskevat tiedot CO 2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta
D – kahden rege nerointijakson välillä olevien käyttöjaksojen lukumäärä: .....................................
d – regener oinnin vaatima käyttöjaks ojen lukumäärä: ........................................................
Sovellettava tyyppi 1 -sykli (E-säännön nro 154 liite B4(14): ...........
Yhdistetty
Ki (summaa va/ker tova) (1)
Hiilidioks idipääst ö- ja 
polttoaineenkulutusar vot (10)
2.5.2. Täyssähk öajoneuvot (10)
2.5.2.1. Sähk öenergiankulutus
2.5.2.1.1. Ajoneuv o H
2.5.2.1.1.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.2.1.1.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.2.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
(10)Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoeht oja on useampia).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC (Wh) Testi
1
2
3
EC (Wh/km) Testi(tapauksen mukaan)
HidasKeskino -
peaNopeaMootto r-
itieKaupun -
kiajoYhdistetty
Lasket tu 
sähk öenergiankulutus1
2
3
Kes-
kiar vo
Ilmoite ttu arvo — — — — —
2.5.2.1.1.3. Kokonaisaika, jona testi jaks olla poike ttiin toleransseista: .................................................... s
2.5.2.1.2. Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
2.5.2.1.2.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.2.1.2.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.2.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC (Wh) Testi
1
2
3
EC (Wh/km) Testi Kaupunkiajo Yhdistett y
Laskett u 
sähk öenergiankulu -
tus1
2
3
Keskiar vo
Ilmoitet tu arvo —FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/152 26.11.2021  
EC (Wh/km) Testi HidasKeskino -
peaNopeaMootto r-
itieKaupun -
kiajoYhdistetty
Lasket tu 
sähk öenergiankulutus1
2
3
Kes-
kiar vo
Ilmoite ttu arvo — — — — —
2.5.2.1.2.3. Kokonaisaika, jona testi jaks olla poike ttiin toleransseista: … s
2.5.2.2. Sähk ökäyttöinen toimintasäde (PER)
2.5.2.2.1. Ajoneuv o H
PER (km) Testi HidasKeskino -
peaNopeaMootto r-
itieKaupun -
kiajoYhdistetty
Mitattu sähk ökäyttöinen 
toimintasäde1
2
3
Kes-
kiar vo
Ilmoite ttu arvo — — — — —
2.5.2.2.2. Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
PER (km) Testi HidasKeskino -
peaNopeaMoottor i-
tieKaupun -
kiajoYhdistetty
Mitattu sähk ökäyttöinen 
toimintasäde1
2
3
Kes-
kiar vo
Ilmoite ttu arvo — — — — —
PER (km) Testi Kaupunkiajo Yhdistetty
Mitattu 
sähk ökäyttöinen 
toimintasäde1
2
3
Keskiar vo
Ilmoitet tu arvo —FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/153  
2.5.3. Ulkopuolelta ladatta va (OVC) hybr idisähk öajoneuvo tai polttok ennohybr idiajoneuvo (tapauk sen mukaan)
2.5.3.1. Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa (vain OVC-HEV -ajoneuv ot)
2.5.3.1.1. Ajoneuv o H
2.5.3.1.1.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.3.1.1.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2-päästö t (g/km) Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.5.3.1.2. Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
2.5.3.1.2.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.3.1.2.2. Ajov astusk ertoimet
2.5.3.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2-päästö t (g/km) Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset arvot MCO2,p,L /M CO2,c,L
2.5.3.1.3. Ajoneuv o M (tapauksen mukaan)
2.5.3.1.3.1. Syklin energiantar ve: ........................................................................................ J
2.5.3.1.3.2. Ajov astusk ertoimetFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/154 26.11.2021  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2-päästö t (g/km) Testi Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskiar vo
MCO2 ,p,M/M CO2,c,M
2.5.3.2. Varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massa (vain OVC-HEV -ajoneuv ot)
Ajoneuv o H
CO 2-päästöt (g/km) Testi Yhdistetty
MCO2,CD 1
2
3
Keskiar vo
Lopullinen arvo MCO2,CD,H
Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
CO 2-päästöt (g/km) Testi Yhdistetty
MCO2,CD 1
2
3
Keskiar vo
Lopullinen arvo MCO2,CD,L
Ajoneuv o M (tapauksen mukaan)
CO 2-päästöt (g/km) Testi Yhdistetty
MCO2,CD 1
2
3
Keskiar vo
Lopullinen arvo MCO2,CD,MFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/155  
2.5.3.3. CO2-päästöjen massa (painotet tu, yhdiste tty) (11)(vain OVC-HEV -ajoneuv ot)
Ajoneuv o H : MCO2,weight ed .............................................................................. g/km
Ajoneuv o L (tapauksen mukaan) MCO2,weight ed .......................................................... g/km
Ajoneuv o M (tapauksen mukaan): MCO2,weight ed ......................................................... g/km
2.5.3.3.1. Suur immat ja pienimmät CO2-arvot interpoloi ntiperheessä
2.5.3.4. Poltto aineenkulutus varausta ylläpidettäessä
Ajoneuvo H
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai m3/100 
km tai kg/100 km) (1) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tai km/kg) (1) 
(tapauksen mukaan)Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Lopulliset arvot FC p,H / FC c,H tai FEp,H, 
FEc,H
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai m3/100 
km tai kg/100 km) (1) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tai km/kg) (1) 
(tapauksen mukaan)Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Lopulliset arvot FC p,L / FC c,L tai FEp,L, 
FEc,L
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)
Poltto aineenkulutus (l/100 km tai m3/100 
km tai kg/100 km) (1) tai 
poltto ainetehokkuus (km/l tai km/kg) (1) 
(tapauksen mukaan)Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ie Yhdistetty
Lopulliset arvot FC p,M / FC c,M tai FEp,M, 
FEc,M
2.5.3.5. Poltto aineenkulutus varausta purettaessa
Ajoneuv o H
Polttoaineenkulutus (l/100 km tai m3/100 km tai  
kg/100 km) (1) tai polttoainet ehokkuus (km/l tai  
km/kg) (1) (tapauksen mukaan)Yhdistetty
Lopulliset arvot FC CD,H tai FECD,H
(11)Mitattuna yhdistetyssä syklissä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/156 26.11.2021  
Ajoneuv o L (tapauksen mukaan)
Polttoaineenkulutus (l/100 km tai m3/100 km tai  
kg/100 km) (1) tai polttoainet ehokkuus (km/l tai  
km/kg) (1) (tapauksen mukaan)Yhdistetty
Lopulliset arvot FC CD,Ltai FECD,L
Ajoneuv o M (tapauksen mukaan)
Polttoaineenkulutus (l/100 km tai m3/100 km tai  
kg/100 km) (1) tai polttoainet ehokkuus (km/l tai  
km/kg) (1) (tapauksen mukaan)Yhdistetty
Lopulliset arvot FC CD,M tai FECD,M
2.5.3.6. Poltto aineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (12)(tapauksen mukaan):
Ajoneuv o H : FC weighted ..................... l/100 km tai kg/100/km tai FEweighted ..................... km/l
Ajoneuv o L (tapauksen mukaan) FC weighted ........... l/100 km tai kg/100/km tai FEweighted ........... km/l
Ajoneuv o M (tapauksen mukaan): FC weighted .......... l/100 km tai kg/100/km tai FEweighted .......... km/l
2.5.3.7. Toimintasät eet:
2.5.3.7.1. Sähk ökäyttöinen toimintasäde AER
AER (km) Testi Kaupunkiajo Yhdistett y
AER -arvot 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset AER -arvot
2.5.3.7.2. Vastaava sähk ökäyttöinen toim intasäde EAER (tapauksen mukaan)
EAER (km) Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ieKaupun -
kiajoYhdistetty
EAER -arvot
2.5.3.7.3. Todellinen varausta purkava toimintasäde RCDA
RCDA (km) Yhdistetty
RCDA-arvot
(12)Mitattuna yhdistetyssä syklissä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/157  
2.5.3.7.4. Varausta purka va toimintasäde RCDC
RCDC (km) Testi Yhdistetty
RCDC-arvot 1
2
3
Keskiar vo
Lopullinen RCDC-arvo
2.5.3.8. Sähk öenergiankulutus
2.5.3.8.1. Sähk öenergiankulutus (EC)
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Hidas Keskinopea Nopea Moottorit ieKaupun -
kiajoYhdistetty
Sähk öenergiankulutu -
sarvot
2.5.3.8.2. Käyttöteki jällä (UF) painotett u varausta purkava sähk önkulutus EC AC,CD (yhdist etty)
EC AC,CD (Wh/km) Testi Yhdistetty
EC AC,CD-arvot 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset EC AC,CD-arvot
2.5.3.8.3. Käyttöteki jällä (UF) painotett u sähk öenergiankulutus EC AC, weighted (yhdist etty)
EC AC,weighted (Wh/km) Testi Yhdistetty
EC AC,weighted -arvot 1
2
3
Keskiar vo
Lopulliset EC AC,weighted -arvot
Toistetaan kohta 2.5.3 perusaj oneuvon tapaukse ssa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/158 26.11.2021  
2.5.4. Vain sisäisesti ladatta vat polttok ennohybridi ajoneuvot (NO VC-FCHV)
Poltto aineenkulutus (kg/100 km tai km/kg) Yhdistetty
Lopulliset FC c,-arvot
Toistetaan kohta 2.5.4 perusaj oneuvon tapaukse ssa.
2.5.5. Poltto aineen ja/tai sähk öenergian kulutuksen seurantaan käytettä vä laite: kyllä / ei sove lleta .................
3. Huomautukset : ................................................................................................
Selityks et
(4)Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakk eessa tark oitet un 
ajoneuv on, kompone ntin tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettä vä asiakir joissa 
tunnuk sella ”?” (esim. ABC??123??).
(5)Varattu
(5a)Varattu
(6)Varattu
(8)Tapauksen mukaan.
(9)Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.
(10)Pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen
(11)Ei sovelleta.
(12)Keskiar voa varten lasket aan yhte en THC- ja NO x-päästöjen keskiar vot (M.Ki).
(13)Pyöristetään yhden desimaalin verran tarkemmin kuin raja-ar voa.
(14)Ilmoite taan sove llettava menette ly.
(22)Sovellettava tyyppi 1 -sykli: E-säännön nro 154 liite B1.
(23)Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sove lletaan mallintamismenete lmää, arvoksi on merkittä vä mallintamis ­
menet elmällä saatu arvo.
a)Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaiht oehtoja on 
useam pia).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/159  
LIITE A3 
Hyväksynt ämerkki 
Ajoneuvolle tämän säännön kohdan 5 mukaisesti annetussa ja siihen kiinnitetyssä hyväks yntämerkissä on tyyppihy väks yn­
tänumeron ohessa oltava aakk osnumeer inen merkki, joka vastaa sitä tasoa, johon hyväks yntä on rajoit ettu.
Tässä liitteessä esitetään merkinnän ulkomuoto ja annetaan esimerkki sen muodostamisesta.
Seuraava ssa kaaviossa esitet ään merkinnän yleinen asett elu, mittasuhteet ja sisält ö. Siinä esitetään numeroiden ja kirjaimien 
merkitys ja viitataan lähteisi in, joiden perustee lla kutakin hyväksyntää varten määr itetään vastaavat vaihtoehdot.
a = 8 mm (vähintään)
Seuraava ssa esite tään käytännön esimerkki merkinnän muodostamisesta.
Ajoneuvoon tämän säännön kohdan 5 mukaisesti kiinnitetystä hyväks yntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyypp i 
on hyväks ytty Yhdistyneessä kuninga skunnassa (E 11) E-säännön nro 154 mukaisesti hyväks yntänumerolla 2439 
(kohdassa 5.2.1 määr itellyn hyväksyntänumeron osa 3). Tämä merkki osoittaa, että hyväks yntä myönnettiin tämän 
säännön alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti. Koodi 1A ilmaisee, että ajoneuvo on hyväks ytty tasolla 1A 
(Eurooppa).
Seuraava ssa esite tään käytännön esimerkki merkinnän muodostamisesta.
(1)Maan numero tämän säännön kohdassa 5.4.1 olevan alav iitteen mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/160 26.11.2021  
Ajoneuvoon tämän säännön kohdan 5 mukaisesti kiinnitetystä hyväks yntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyypp i 
on hyväksytty Ranskassa (E 2)
a)Tämä merkki osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutett una 
muutossar jalla 08. Koodi ZA ilmaisee, että ajoneuvo on hyväks ytty tietyllä kirjaintunnuksen ZA tark oittamalla tasolla.
b)tämän säännön mukaisesti hyväks yntänumerolla, jonka osa 3 on 2439. Tämä merkki osoittaa, että hyväksyntä 
myönnettiin tämän säännön alkuperäisen version vaatimusten mukaisesti. Koodi 1A ilmaisee, että ajoneuvo on 
hyväks ytty tasolla 1A (Eurooppa).
Taulukko A3/1
Hyväksynnän tasoa tarkoitt avat merkit 
Koodi Sopimuspuoli, jonka vaatimuk sia sovelletaan
1A Euroopan unioni
1B Japani
02 YhdenmukaistettuFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/161  
LIITTEET B 
Liitt eissä B kuvataan menettelyt, joilla määr itetään kevy iden hyötya joneuv ojen kaasumaiste n yhdistei den päästöt, pääst öjen 
hiukkasmassa ja hiukkasmäärä (jos hiukkasmäärä on mitattava) , hiilidioksi dipääst öt, polttoaineenkulutus, sähk öener ­
giankulutus ja sähk ökäyttöinen toimintasäde.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/162 26.11.2021  
LIITE B1 
Kansainvälinen yhdenmukais tettu kevyiden hyötyajoneuv ojen testimenettely (WL TC) 
1. YLEISET VAATIMUK SET
Ajetta van syklin määrääv ät testia joneuv on nimellistehon suhde sen massaan ajokuntoisena miinus 75 kg (W/kg) 
ja sen suur in nopeus vmax (sellaisena kuin se määr itellään tämän säännön kohdassa 3.7.2).
Tämän liitte en vaatimuks ista johtuvaa sykliä nimit etään tämän säännön muissa osissa ”sovellettavaksi sykliksi ”.
2. AJONEUV OJEN LUOKITUS
2.1. Ryhmän 1 ajoneuvojen tehon ja ajok untoisen massan miinus 75 kg suhde Pmr≤22 W/kg.
2.2. Ryhmän 2 ajoneuvojen tehon ja ajok untoisen massan miinus 75 kg suhde > 22 ja ≤ 34 W/kg.
2.3. Ryhmän 3 ajoneuvojen tehon ja ajok untoisen massan miinus 75 kg suhde > 34 W/kg.
2.3.1. Ryhmän 3 ajoneuvot jaetaan kaht een alaryhmään suur imman nopeutensa vmax mukaan.
2.3.1.1. Ryhmän 3a ajoneuvot: vmax < 120 km/h.
2.3.1.2. Ryhmän 3b ajoneuvot: vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2. Kaikkia liittee n B8 mukaisesti testatta via ajoneuvoja pidetään ryhmän 3 ajoneuvoina.
3. TESTISYKLIT
3.1. Ryhmän 1 sykli
3.1.1. Ryhmän 1 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 1), keskinopeasta vaiheesta (Medium 1) ja toisesta 
hitaasta vaiheesta (Low 1).
3.1.2. Vaihe Low 1 kuvataan kuvassa A1/1 ja tauluk ossa A1/1.
3.1.3. Vaihe Medium 1 kuvataan kuvassa A1/2 ja tauluk ossa A1/2.
3.2. Ryhmän 2 sykli
3.2.1. Taso 1A:
Ryhmän 2 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 2), keskinopeasta vaiheesta (Medium 2), nopeasta 
vaiheesta (High 2) ja moott oritievaiheesta (Extra High 2).
Taso 1B:
Ryhmän 2 kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 2), keskinopeasta vaiheesta (Medium 2) ja nopeasta 
vaiheesta (High 2).
3.2.2. Vaihe Low 2 kuvataan kuvassa A1/3 ja tauluk ossa A1/3.
3.2.3. Vaihe Medium 2 kuvataan kuvassa A1/4 ja tauluk ossa A1/4.
3.2.4. Vaihe High 2 kuvataan kuvassa A1/5 ja tauluk ossa A1/5.
3.2.5. Vaihe Extra High 2 kuvataan kuvassa A1/6 ja tauluk ossa A1/6.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/163  
3.3. Ryhmän 3 sykli
Ryhmän 3 syklit jaetaan kaht een alaryhmään ryhmän 3 ajoneuv ojen jaott elun mukaisesti.
3.3.1. Ryhmän 3a sykli
3.3.1.1. Taso 1A:
Ryhmän 3a kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 3), keskinopeasta vaiheesta (Medium 3a), nopeasta 
vaiheesta (High 3a) ja moottori tievaiheesta (Extra High 3).
Taso 1B:
Ryhmän 3a kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 3), keskinopeasta vaiheesta (Medium 3a) ja nopeasta 
vaiheesta (High 3a).
3.3.1.2. Vaihe Low 3 kuvataan kuvassa A1/7 ja tauluk ossa A1/7.
3.3.1.3. Vaihe Medium 3a kuvataan kuvassa A1/8 ja tauluk ossa A1/8.
3.3.1.4. Vaihe High 3a kuvataan kuvassa A1/10 ja tauluk ossa A1/10.
3.3.1.5. Vaihe Extra High 3 kuvataan kuvassa A1/12 ja tauluk ossa A1/12.
3.3.2. Ryhmän 3b sykli
3.3.2.1. Taso 1A:
Ryhmän 3b kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 3), keskinopeasta vaiheesta (Medium 3b), nopeasta 
vaiheesta (High 3b) ja moottoritievaiheesta (Extra High 3).
Taso 1B:
Ryhmän 3b kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low 3), keskinopeasta vaiheesta (Medium 3b) ja nopeasta 
vaiheesta (High 3b).
3.3.2.2. Vaihe Low 3 kuvataan kuvassa A1/7 ja tauluk ossa A1/7.
3.3.2.3. Vaihe Medium 3b kuvataan kuvassa A1/9 ja tauluk ossa A1/9.
3.3.2.4. Vaihe High 3b kuvataan kuvassa A1/11 ja tauluk ossa A1/11.
3.3.2.5. Vaihe Extra High 3 kuvataan kuvassa A1/12 ja tauluk ossa A1/12.
3.4. Syklien vaiheiden kest o
3.4.1. Ryhmän 1 sykli
Ensimmäinen hidas vaihe alkaa sekunnista 0 (tstar t_low11 ) ja päättyy sekuntiin 589 (tend_low11 , kest o 589 s).
Keskinopea vaihe alkaa sekunnista 589 (tstart_medium1 ) ja päättyy sekuntiin 1 022 (tend_medium1 , kesto 433 s).
Toinen hidas vaihe alkaa sekunnista 1 022 (tstart_low12 ) ja päättyy sekuntiin 1 611 (tend_low12 , kesto 589 s).
3.4.2. Ryhmien 2 ja 3 syklit
Taso 1A:
Hidas vaihe alkaa sekunnista 0 (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) ja päättyy sekuntiin 589 (tend_low2 , tend_low3 , kesto 589 s).
Keskinopea vaihe alkaa sekunnista 589 (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) ja päättyy sekuntiin 1 022 (tend_medium2 , 
tend_medium3 , kest o 433 s).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/164 26.11.2021  
Nopea vaihe alkaa sekunnista 1 022 (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) ja päättyy sekuntiin 1 477 (tend_high2 , tend_high3 , kest o 455 
s).
Moottoritievaihe alkaa sekunnista 1 477 (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) ja päättyy sekuntiin 1 800 (tend_exhigh2 , tend_exhigh3 , 
kesto 323 s).
Taso 1B:
Hidas vaihe alkaa sekunnista 0 (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) ja päättyy sekuntiin 589 (tend_low2 , tend_low3 , kesto 589 s).
Keskinopea vaihe alkaa sekunnista 589 (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) ja päättyy sekuntiin 1 022 (tend_medium2 , 
tend_medium3 , kest o 433 s).
Nopea vaihe alkaa sekunnista 1 022 (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) ja päättyy sekuntiin 1 477 (tend_high2 , tend_high3 , kest o 455 
s).
3.5. WLTC-kaupunkiajosyklit
Taso 1A:
Ulkopuolelta ladattavat hybridisähk öajoneuv ot ja täyssähk öajoneuvot testataan asianomaisilla ryhmän 3a ja 
ryhmän 3b WLTC-sykleillä ja WLTC-kaupunkia josykleillä (ks. liite B8).
WLTC-kaupunkiajosykli koostuu vain hitaasta ja keskinopeasta vaiheesta.
Taso 1B:
Ulkopuolelta ladattavat hybridisähk öajoneuv ot ja täyssähk öajoneuvot testataan asianomaisilla ryhmän 3a ja 
ryhmän 3b WLTC-sykleillä (ks. liite B8).
4. WLTC, RYHMÄN 1 SYKLI
Kuva A1/1
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low11
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/165  
Kuva A1/2a
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium 1
Kuva A1/2b
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low12
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/166 26.11.2021  
Taulukko A1/1
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low11 (sekunti 589 on vaiheen Low11 päättymishetki ja vaiheen Medium 1 
alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/167  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/168 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/169  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/170 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Taulukko A1/2a
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Medium 1 (vaiheen alkamishetki on sekunti 589) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/171  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/172 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/173  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/174 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Taulukko A1/2b
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe Low12 (sekunti 1022 on vaiheen Medium 12 päättymishetki ja vaiheen 
Low12 alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/175  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/176 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/177  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/178 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. WLTC, RYHMÄN 2 SYKLI
Kuva A1/3
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low2
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/179  
Kuva A1/4
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium 2
Kuva A1/5
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe High 2
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/180 26.11.2021  
Kuva A1/6
Tämä kuva koskee ainoas taan tasoa 1A.
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High 2
Taulukko A1/3
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Low2 (sekunti 589 on vaiheen Low1 päättymishetki ja vaiheen Medium 1 
alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/181  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/182 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/183  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/184 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Taulukko A1/4
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Medium 2 (vaiheen alkamishetki on sekunti 589) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/185  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/186 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/187  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/188 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Taulukko A1/5
WLTC, ryhmän 1 sykli, vaihe High 2 (sekunti 1022 on vaiheen Medium 2 päättymishetki ja vaiheen 
High 2 alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/189  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/190 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/191  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/192 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Taulukko A1/6
Tämä taulukk o koskee ainoas taan tasoa 1A. 
WLTC, ryhmän 2 sykli, vaihe Extra High 2 (sekunti 1477 on vaiheen High 2 päättymishetki ja vaiheen 
Extra High 2 alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/193  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/194 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/195  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. WLTC, RYHMÄN 3 SYKLI
Kuva A1/7
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low3
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/196 26.11.2021  
Kuva A1/8
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe Medium 3a
Kuva A1/9
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium 3b
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/197  
Kuva A1/10
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High 3a
Kuva A1/11
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High 3b
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/198 26.11.2021  
Kuva A1/12
Tämä kuva koskee ainoas taan tasoa 1A.
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High 3
Taulukko A1/7
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Low3 (sekunti 589 on vaiheen Low3 päättymishetki ja vaiheen Medium 3 
alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/199  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/200 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/201  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/202 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Taulukko A1/8
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Medium 3a (sekunti 589 on vaiheen Low3 päättymishetki ja vaiheen 
Medium 3a alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/203  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/204 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/205  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/206 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Taulukko A1/9
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe Medium 3b (sekunti 589 on vaiheen Low3 päättymishetki ja vaiheen 
Medium 3b alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/207  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/208 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/209  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/210 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Taulukko A1/10
WLTC, ryhmän 3a sykli, vaihe High 3a (sekunti 1022 on vaiheen alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/211  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1107 64,5 1 154 17,7 1201 86,8
1 061 13,4 1108 64,4 1 155 22,8 1202 87,4
1 062 12,0 1109 63,5 1 156 27,3 1203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1207 89,3FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/212 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/213  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/214 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Taulukko A1/11
WLTC, ryhmän 3b sykli, vaihe High 3b (sekunti 1022 on vaiheen alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/215  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/216 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/217  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/218 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Taulukko A1/12
Tämä taulukk o koskee ainoas taan tasoa 1A. 
WLTC, ryhmän 3 sykli, vaihe Extra High 3 (sekunti 1477 on vaiheen alkamishetki) 
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/219  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/220 26.11.2021  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/221  
Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)Aika (s)Nopeus  
(km/h)
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. SYKLIN MÄÄRITT ÄMINEN
Jotta voidaan vahvistaa, että on valittu oikea sykliversio tai että testauspenkkijär jestelmäs sä toteutettiin oikea 
sykli, käytetään tauluk ossa A1/13 luete ltuja syklivaihek ohtaisten ja koko sykliä koskevie n ajoneuvon 
nopeusar vojen tarkistussummia.
Taulukko A1/13
Tässä tauluk ossa esitetyt moottor itievaiheen tarkis tussummat koskevat ainoas taan tasoa 1A. 
1 Hz:n tarkis tussummat 
Syklin ryhmä Syklin vaiheAjoneuv on 1 Hz:n tavoitenopeuksien 
tarkistussumma
Ryhmä 1Hidas 11 988,4
Keskinopea 17 162,8
Hidas 11 988,4
Yhteensä 41 139,6
Ryhmä 2Hidas 11 162,2
Keskinopea 17 054,3
Nopea 24 450,6
Moottoritie 28 869,8
Yhteensä 81 536,9
Ryhmä 3aHidas 11 140,3
Keskinopea 16 995,7
Nopea 25 646,0
Moottoritie 29 714,9
Yhteensä 83 496,9FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/222 26.11.2021  
Ryhmä 3bHidas 11 140,3
Keskinopea 17 121,2
Nopea 25 782,2
Moottoritie 29 714,9
Yhteensä 83 758,6
8. SYKLIN MUUNT AMINEN
Tätä kohtaa ei sovelleta ulkopuolelta ladattaviin sähk öhybridiajone uvoihin (OVC-HEV), vain sisäisesti ladatta viin 
sähk öhybr idiajone uvoihin (NO VC-HEV) ja vain sisäisesti ladatta viin polttok ennohybri diajoneuv oihin (NO VC- 
FCHV)
8.1. Yleiset huomautukset
Ajoneuv ojen, joiden tehon ja massan suhde on ryhmien 1 ja 2 tai ryhmien 2 ja 3 ajoneuvoj en arvojen rajamail la, 
tai erittäin pienitehoist en ryhmän 1 ajoneuv ojen tapauksessa voi esiintyä ajetta vuusongelmia.
Koska nämä ongelmat liittyvät lähinnä sellaisiin syklivaiheisiin, joissa ajoneuvon nopeus on suur i ja kiihdytyk set 
ovat voimakkaita, eivätkä niinkään syklin suur impaan nopeut een, ajettavuutta parannetaan pienennysme ­
nettely llä.
8.2. Tässä kohdassa kuvataan menett ely, jolla muunnetaan syklin profiilia pienennysmene ttelyllä (downscaling). 
Kohtien 8.2.1–8.2.3 mukaisesti lasket ut ajoneuv on muutet ut nopeusar vot pyöristetään tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti lopuksi yhden desimaalin tarkkuuteen.
8.2.1. Pienenn ysmenettely , ryhmän 1 syklit
Kuvassa A1/14 esitetä än esimerkki pienennetystä keskinopeasta vaiheesta, jota sovelletaan ryhmän 1 
ajoneuvojen WLTC-menett elyssä.
Kuva A1/14
WLTC-menettelyn pienennetty keskinope a vaihe ryhmän 1 ajoneuv oille
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/223  
Ryhmän 1 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 651 ja päättyy sekuntiin 906. Tänä aikana laske taan 
alkuperäistä sykliä vastaav a kiihdytys seuraa vasta yhtälöstä:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
jossa
vi on ajoneuv on nopeus (km/h)
i on aika sekunnista 651 sekuntiin 906.
Pienenn ystä sove lletaan ensin aikana sekunnista 651 sekuntiin 848. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskä yrä 
seuraa vasta yhtälöstä:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
jossa i¼651–847 .
Jos i¼651 ,vdsc i¼vorigi.
Jotta saavut ettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 907, lasketaan hidastukselle korjauskerr oin 
seuraa vasta yhtälöstä:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36,7
vorig 848 –   – 36,7
jossa 36,7 km/h on ajoneuv on alkuperäinen nopeus sekuntina 907.
Lasket aan sitten pienennetty ajoneuv on nopeus sekunnista 849 sekuntiin 906 seuraa vasta yhtälöstä:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
Kun i¼849–906 .
8.2.2. Pienenn ysmenettely , ryhmän 2 syklit
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Koska ajetta vuusongel mat liittyvät yksinomaan ryhmien 2 ja 3 syklien moottoritie vaiheisiin, pienennystä 
sovelletaan niihin moottori tievaiheen osuuk siin, joissa ajetta vuusongel mia odotetaa n esiintyvän (ks. kuvat 
A1/15 ja A1/16).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/224 26.11.2021  
Kuva A1/15
WLTC-menettelyn pienennetty moottori tievaihe ryhmän 2 ajoneuv oille
Ryhmän 2 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 1 520 ja päättyy sekuntiin 1 742 . Tänä aikana laske taan 
alkuperäistä sykliä vastaav a kiihdytys seuraa vasta yhtälöstä:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
jossa
vi on ajoneuv on nopeus (km/h)
i on aika sekunnista 1 520 sekuntiin 1 742 .
Pienenn ystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 1 520 sekuntiin 1 725 . Sekunti 1 725 on hetki, jolloin 
moottoritievaiheen suur in nopeus saavu tetaa n. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskä yrä seuraavasta yhtälöstä:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
kun i¼1520–1724 .
Jos i¼1520 ,vdsci¼vorigi.
Jotta saavutettaisiin ajoneuv on alkuperäinen nopeus sekuntina 1 743 , lasket aan hidastukse lle korjauskerr oin 
seuraa vasta yhtälöstä:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90,4
vorig 1725  – 90,4
jossa 90,4 km/h on ajoneuv on alkuperäinen nopeus sekuntina 1 743 .
Lasket aan sitten pienennetty ajoneuv on nopeus sekunnista 1 726 sekuntiin 1 742 seuraavasta yhtälöstä:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/225  
kun i¼1726–1742 .
8.2.3. Pienenn ysmenettely , ryhmän 3 syklit
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Kuvassa A1/16 esitet ään esimerkki pienennetystä moottori tievaiheesta, jota sove lletaan ryhmän 3 ajoneuvoj en 
WLTC-menettelyssä.
Kuva A1/16
WLTC-menettelyn pienennetty moottori tievaihe ryhmän 3 ajoneuv oille
Ryhmän 3 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 1 533 ja päättyy sekuntiin 1 762 . Tänä aikana laske taan 
alkuperäistä sykliä vastaav a kiihdytys seuraa vasta yhtälöstä:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
jossa
vi on ajoneuv on nopeus (km/h)
i on aika sekunnista 1 533 sekuntiin 1 762 .
Pienenn ystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 1 533 sekuntiin 1 724 . Sekunti 1 724 on hetki, jolloin 
moottoritievaiheen suur in nopeus saavu tetaa n. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskä yrä seuraavasta yhtälöstä:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
Kun i¼1533–1723 .
Jos i¼1533 ,vdsc i¼vorigi.
Jotta saavut ettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1763, laske taan hidastukselle korjauskerr oin 
seuraa vasta yhtälöstä:
fcorr dec¼vdsc 724 – 82,6
vorig 1724  – 82,6FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/226 26.11.2021  
jossa 82,6 km/h on ajoneuv on alkuperäinen nopeus sekuntina 1 763 .
Lasket aan sitten pienennetty ajoneuv on nopeus sekunnista 1 725 sekuntiin 1 762 seuraavasta yhtälöstä:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
Kun i¼1725–1762 .
8.3. Pienenn ysker toimen määr ittäminen (tapauksen mukaan)
Pienenn yskerr oin fdsc määr itetään suur imman tarvittavan tehon niissä syklin vaiheissa, joissa pienenn ystä on 
määrä soveltaa, rmax, ja ajoneuvon nimelliste hon Prated välisen suhte en funktiona.
Suur in tarvittava teho Preq, max, i (kW) määrä ytyy ajan i ja ajetussa syklissä sitä vastaav an ajoneuv on nopeuden vi 
perusteella, ja se lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1,03×TM×v i×aiÞ�
3600
jossa
f0, f1, f2 ovat sove llettavat ajovastusk ertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2)
TM on sove llettava testimass a (kg)
vi on nopeus hetk enä i (km/h)
ai on kiihtyvyys hetkenä i (m/s2).
Syklin aika i, jona tarvittava teho on suur in tai tehoar vot ovat lähellä suur inta tehoa, on sekunti 764 ryhmän 1, 
sekunti 1 574 ryhmän 2 ja sekunti 1 566 ryhmän 3 syklien osalta.
Vastaavat ajoneuvon nopeusar vot vi, ja kiihdytysar vot ai ovat seuraa vat:
vi¼61,4 km/h, ai¼0,22 m/s2 ryhmän 1 tapauksessa
vi¼109,9 km/h, ai¼0,36 m/s2 ryhmän 2 tapaukse ssa
vi¼111,9 km/h, ai¼0,50 m/s2 ryhmän 3 tapaukse ssa.
rmaxlaske taan seuraa vasta yhtälöstä:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Pienenn yskerr oin fdsc laske taan käyttäen seuraa via yhtälöitä:
jos rmax<r0, niin fdsc¼0
eikä pienennystä sovelleta.
Jos rmax≥r0, niin fdsc¼a1×rmaxþb1.
Lasken nassa käytettävät parametr it/ker toimet r0, a1 ja b1 ovat seuraa vat:
Ryhmä 
1r0¼0,978 ,a1¼0,680 ,b1¼ – 0,665
Ryhmä 
2r0¼0,866 ,a1¼0,606 ,b1¼ – 0,525 .
Ryhmä 
3r0¼0,867 ,a1¼0,588 b1¼ – 0,510 .
Tuloks ena saatava arvo fdsc pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8. mukaisesti kolmen desimaalin 
tarkkuutee n, ja sitä sovelletaan vain, jos se on suurem pi kuin 0,010.
Kirjataan seuraavat tiedot :
a)fdsc
b)vmax
c)dcycle (ajettu matka metreinä).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/227  
Matka laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, jossa
i = tstar t + 1 ... tend
tstar t on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso alkaa (s) (ks. tämän liitteen kohta 3)
tend on aika, jona sovelletta va testisykli tai sen jaks o päättyy (s) (ks. tämän liitte en kohta 3).
8.4. Lisävaati mukset (tapauk sen mukaan)
Testimassan ja ajovastusk ertoimien suhteen erilaist en ajoneuvok onfiguraatioiden osalta pienennystä sovelletaan 
konfiguraatiok ohtaisesti.
Jos ajoneuv on suur in nopeus on pienenn yksen jälkeen pienem pi kuin syklin suur in nopeus, käytetään 
sovellettavassa syklissä tämän liitte en kohdassa 9 kuvattua menettelyä.
Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovelletta van syklin nopeuskä yrää toleranssin rajoiss a sen suur inta 
nopeutta pienemmillä nopeuksilla, ajoneuvoa ajetaan näiden jaks ojen ajan kaasunsäädin täysin aktiv oituna. 
Tällaiste n jaks ojen aikana sallitaan poikk eamat nopeuskä yrästä.
9. SYKLIN MUUTT AMINEN, KUN AJONEUV ON SUURIN NOPEUS ON PIENEMPI KUIN TÄMÄN LIITTEEN 
EDELLISISS Ä KOHDISSA MÄÄRÄ TTY SYKLIN SUURIN NOPEUS
9.1. Yleiset huomautukset
Tätä kohtaa sovelletaan ajoneuv oihin, jotka teknisesti pystyvät noudattamaan tämän liittee n kohdassa 1 esitetyn 
sovellettavan syklin (per ussykli) nopeuskä yrää suur inta nopeuttaan pienemmillä nopeuks illa mutta joiden 
suur in nopeus on muista syistä rajoit ettu pienemmäksi kuin syklin suur in nopeus. Kohdassa 1 täsmennettyä 
sovellettavaa sykliä nimit etään tässä kohdassa ”per ussykliksi” , ja sitä käytetään rajatun nopeuden syklin 
määr ittämiseen.
Jos sovelletaan tämän liitteen kohdan 8.2 mukaista pienenn ystä, perussyklinä käytetään pienennettyä sykliä.
Perussyklin suur in nopeus on vmax,cycle .
Ajoneuv on suur inta nopeutta nimit etään sen rajatuk si nopeudeksi vcap.
Jos rajattua nopeutta vcap sove lletaan ryhmän 3b ajoneuvoon, perussyklinä käytetään tämän liitteen kohdassa 
3.3.2 määr iteltyä ryhmän 3b sykliä. Näin tehdään, vaikka vcap olisi pienempi kuin 120 km/h.
Silloin kun rajattua nopeutta vcap sovelletaan, perussykliä on muutett ava tämän liitteen kohdassa 9.2 kuvatulla 
tavalla, jotta rajatun nopeuden syklissä saavut etaan sama matka kuin perussyklissä.
9.2. Lasken nan vaiheet
9.2.1. Syklin vaiheiden matkaeron määr ittäminen
Muodost etaan väliaikainen rajatun nopeuden sykli korvaamalla kaikki ajoneuv on otosnopeudet vi, joissa vi > 
vcap, arvolla vcap.
9.2.1.1. Jos vcap < vmax,medium , lasketaan perussyklin keskin opeiden vaiheiden matka dbase,medium ja väliaikaisen rajatun 
nopeuden syklin matka dcap,medium kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kun i = 590– 1 022
jossa
vmax,medium on ajoneuvon suur in nopeus keskinopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan tauluk ossa A1/2 ryhmän 1 
syklille, tauluk ossa A1/4 ryhmän 2 syklille, tauluk ossa A1/8 ryhmän 3a syklille ja tauluk ossa A1/9 ryhmän 3b 
syklille.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/228 26.11.2021  
9.2.1.2. Jos vcap < vmax,high , lasketaan perussyklin nopeiden vaiheiden matka dbase,high ja väliaikaisen rajatun nopeuden 
syklin matka dcap,high kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kun i = 1 023 –1 477
vmax,high on ajoneuvon suur in nopeus nopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan tauluk ossa A1/5 ryhmän 2 sykleille, 
tauluk ossa A1/10 ryhmän 3a sykleille ja tauluk ossa A1/11 ryhmän 3b sykleille.
9.2.1.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Perussyklin moottor itievaiheen matka dbase,exhigh ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka dcap,exhigh 
laske taan sove ltamalla kummankin syklin moott oritievaiheeseen seuraa vaa yhtälöä:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kun i = 1 478 –1 800
9.2.2. Niiden ajanjaksoj en määr ittäminen, jotka lisätään väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin matkaerojen 
kompen soimiseks i
Jotta voidaan kompen soida perussyklin ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matkaero, lisätään väliaikaiseen 
rajatun nopeuden sykliin vastaav at ajanjak sot, joissa vi = vcap, tämän liitteen kohdissa 9.2.2.1–9.2.2.3 kuvatulla 
tavalla.
9.2.2.1. Keskinopeaan vaiheeseen lisättäv ä ajanjakso
Jos vcap < vmax,medium , lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopeaan vaiheeseen lisättäv ä ajanjakso 
seuraa valla yhtälöllä:
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3,6
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopeaan vaiheeseen lisättävien sellaisten ajanjaksoj en määrä nadd, 
medium , joissa vi = vcap, on Δtmedium , joka pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti lähimp ään 
kokonaislukuun.
9.2.2.2. Nopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjak so
Jos vcap < vmax,high , lasketaa n väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjak so 
seuraa valla yhtälöllä:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3,6
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopeaan vaiheeseen lisättävien sellaisten ajanjaksoj en määrä nadd,high , joissa 
vi = vcap, on Δthigh, joka pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti lähim pään kokonaislukuun.
9.2.2.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Lasket aan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottori tievaiheeseen lisättävä ajanjak so seuraa valla yhtälöllä:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3,6
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottori tievaiheeseen lisättävien sellaisten ajanjaksojen määrä nadd,exhigh , 
joissa vi = vcap, on Δtexhigh , joka pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti lähimpään 
kokonaislukuun.
9.2.3. Lopullisen rajatun nopeuden syklin muodostaminen
9.2.3.1. Ryhmän 1 sykliFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/229  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneuvon nopeuskä yrästä väliaikaisessa rajatun 
nopeuden syklissä viimeiseen keskinopeaan vaiheeseen, jossa v = vcap. Tämän otoksen aika on tmedium .
Lisätään sen jälkeen nadd,medium kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (tmedium + nadd, 
medium ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 022 + nadd,medium ).
9.2.3.2. Ryhmien 2 ja 3 syklit
9.2.3.2.1. vcap < vmax,medium
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneuvon nopeuskä yrästä väliaikaisessa rajatun 
nopeuden syklissä viimeiseen keskinopeaan vaiheeseen, jossa v = vcap. Tämän otoksen aika on tmedium .
Lisätään sen jälkeen nadd,medium kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (tmedium + nadd, 
medium ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 022 + nadd,medium ).
Seuraav aksi lisätään rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen ensimmäinen osa, joka ulottuu viimeiseen nopean 
vaiheen otokseen, jossa v = vcap. Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan otoksen aika on thigh, 
joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeuden syklissä on (thigh + nadd,medium ).
Lisätään sen jälkeen nadd,high kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (thigh + nadd, 
medium + nadd,high ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 477 + nadd,medium + nadd,high ).
Seuraav aksi lisätään rajatun nopeuden syklin (mahdollisen) moottori tievaiheen ensimmäinen osa, joka ulottuu 
viimeiseen moottori tievaiheen otokseen, jossa v = vcap. Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan 
otoksen aika on texhigh , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeuden syklissä on (texhigh + nadd,medium + 
nadd,high ).
Lisätään sen jälkeen nadd,exhigh kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (texhigh + nadd, 
medium + nadd,high + nadd,exhigh ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin (mahdollisen) moottoritievaihee n loppuosa, joka on 
sama kuin perussyklin vastaav a osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 800 + nadd,medium + nadd,high + nadd,exhigh ).
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kest o on sama kuin perussyklin kest o lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesta arvojen nadd,medium , nadd,high ja nadd,exhigh pyöristämisestä.
9.2.3.2.2. vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneuvon nopeuskä yrästä väliaikaisessa rajatun 
nopeuden syklissä viimeiseen nopean vaiheen otokseen, jossa v = vcap. Tämän otoksen aika on thigh.
Lisätään sen jälkeen nadd,high kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (thigh + nadd,high ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 477 + nadd,high ).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/230 26.11.2021  
Seuraav aksi lisätään rajatun nopeuden syklin (mahdollisen) moottori tievaiheen ensimmäinen osa, joka ulottuu 
viimeiseen moottori tievaiheen otokseen, jossa v = vcap. Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan 
otoksen aika on texhigh , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeuden syklissä on (texhigh + nadd,high ).
Lisätään sen jälkeen nadd,exhigh kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (texhigh + nadd, 
high + nadd,exhigh ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin (mahdollisen) moottoritievaihee n loppuosa, joka on 
sama kuin perussyklin vastaav a osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 800 + nadd,high + nadd,exhigh ).
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kest o on sama kuin perussyklin kest o lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesta arvojen nadd,high ja nadd,exhigh pyöristämisestä.
9.2.3.2.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneuvon nopeuskä yrästä väliaikaisessa rajatun 
nopeuden syklissä viimeiseen nopean vaiheen otokseen, jossa v = vcap. Tämän otoksen aika on texhigh .
Lisätään sen jälkeen nadd,exhigh kappaletta otoksia, joissa vi = vcap, jolloin viimeisen otoksen aika on (texhigh + nadd, 
exhigh ).
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottori tievaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1 800 + nadd,exhigh ).
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kest o on sama kuin perussyklin kest o lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesta arvon nadd,exhigh pyöristämisestä.
10. SYKLIEN OSOITT AMINEN AJONEUV OILLE
10.1. Tietyn ryhmän ajoneuv o on testatta va saman ryhmän syklillä: ryhmän 1 ajoneuvot ryhmän 1 syklillä, ryhmän 2 
ajoneuvot ryhmän 2 syklillä, ryhmän 3a ajoneuvot ryhmän 3a syklillä ja ryhmän 3b ajoneuvot ryhmän 3b 
syklillä. Valmistaj an pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella ajoneuvo voidaan testata myös 
numeroltaan suuremman ryhmän syklillä, jolloin esimerkiksi ryhmän 2 ajoneuvo voidaan testata ryhmän 3 
syklillä. Tällöin on noudatetta va ryhmien 3a ja 3b eroja ja sykliä voidaan pienentää tämän liitteen kohtien 
8–8.4 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/231  
LIITE B2 
Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuv ojen vaihteenvalinnan ja vaiht amispisteen 
määr ittäminen 
1. YLEIST Ä
1.1. Tässä liittee ssä kuvattuja vaiht eenvaihtamismene telmiä sovelletaan ajoneuv oihin, jotka on varuste ttu käsivalintaisella 
vaiht eistolla.
1.2. Määrätyt vaiht eet ja vaihtamispisteet perustuvat niiden voimien tasapainoon, joita vaaditaan ajovastuksen 
voittamiseen ja kiihdytyksee n ja joita moottori tuottaa kaikilla mahdollisilla vaihteilla tietyssä syklin vaiheessa.
1.3. Käytettä vien vaiht eiden määr ittämisek si tehtä vät laskelmat perustuvat moottorin pyörimisnopeuksi in ja täyden 
kuor mituk sen tehokä yriin moottorin pyörimisnopeuden suhteen.
1.4. Aluevaihteist olla (dual range eli hidas ja nopea) varuste ttujen ajoneuv ojen tapauksessa vaiht eenkä ytön 
määr ittämisessä otet aan huomioon vain tavanomaiseen maantiekä yttöön tark oitettu toiminta- alue.
1.5. Kytkimen käyttöä koske via vaatimuks ia ei sovelleta, jos kytkin toimii automa attisesti ilman, että kuljettajan täytyy 
kytkeä tai vapauttaa se.
1.6. Tätä liitettä ei sovelleta ajoneuv oihin, jotka testataan liittee n B8 mukaisesti.
2. VAADITUT TIEDOT JA ESIL ASKELMA T
Kun sykli ajetaan alustadynamometr illa, käytettä vien vaiht eiden määr ittämiseen vaaditaan seuraavat tiedot ja 
laskelma t:
a)Prated, valmista jan ilmoittama moottor in suur in nimelliste ho (kW)
b)nrated, valmistajan ilmoittama moottorin nimellisp yörimisnopeus, jolla moottor i kehittää suur imman tehonsa 
(rpm)
c)nidle, joutokä yntinopeus (rpm).
nidle mitataan vähintään 1 minuutin ajalta vähintään 1 Hz:n mittaustaa juudella, kun moottori käy lämpimänä, 
vaiht eenvalitsin on vapaa-asennossa ja kytkin on kytkettynä. Läm pötilaa sekä oheis- ja apulaitt eita koskevat 
vaatimuks et ovat samat kuin liitteessä B6 kuvataan tyyppi 1 -testin osalta.
Tässä liittee ssä käytettä vä arvo on mittausjak solta laskettu aritmeettinen keskiar vo, joka pyöristetään tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti lähimpään 10 rpm:ään.
d)ng, etee npäina jovai hteiden määrä.
Tavanomaiseen maantiekä yttöön tark oitetun toimin ta-alueen eteenpäina jovaihteet numeroidaan laskevassa 
järjestyk sessä moottorin pyörimisnopeuden (rpm) ja ajoneuvon nopeuden (km/h) suhteen mukaan. Vaihde 1 on 
vaihde, jossa suhde on suur in, vaihde ng se, jossa suhde on pienin. ng on eteenpäina jovaihteiden määrä.
e)(n/v) i, suhde, joka saadaan jakamalla moottori n pyörimisnopeus n ajoneuv on nopeudella v kunkin vaiht een i osalta 
vaiht eesta i = 1 vaihte eseen ng (rpm/(km/h). (n/v) i lasketaa n käyttämällä liitteen B7 kohdassa 8 annettuja yhtälöitä.
f)f0, f1, f2, testauk seen valitut ajovastusker toimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)2)
g)nmax
nmax1 = n95_high , moottori n pienin pyörimisnopeus, jolla saavu tetaan 95 prosenttia nimellistehosta (rpm).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/232 26.11.2021  
Jos arvoa n95_high ei voida määr ittää, koska moottorin pyörimisnopeus on rajoitettu pienemmäk si kuin nlim 
kaikkien vaiht eiden osalta ja vastaav a täyden kuor mituk sen teho on suurem pi kuin 95 prosenttia nimelliste hosta, 
arvoksi n95_high otetaa n nlim.
nmax2 = (n/v)( ng vmax) × vmax,cycle
nmax3 = (n/v)( ng vmax) × vmax,vehicle
jossa
vmax,cycle on ajoneuv on nopeuskä yrän suur in nopeus liitteen B1 mukaisesti (km/h)
vmax,vehicle on ajoneuv on suur in nopeus tämän liitteen kohdan 2 alak ohdan i mukaisesti (km/h)
(n/v)(ng vmax)on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaiht eella 
ng vmax (rpm/(km/h))
ng vmax määr itellään tämän liitte en kohdan 2 alak ohdassa i
nmax on suur in arvoista nmax1, nmax2 ja nmax3, rpm.
h)Pwot(n), täyden kuor mituk sen tehokäyrä moottori n pyörimisnopeusalueella
Tehokä yrän on koostutta va riittävästä määrästä tietosarj oja (n, Pwot), jotta perättäisten tietosar jojen väliset 
välipisteet voidaan laskea lineaar isella interpoloinnilla. Lineaar isen interpoloi nnin poikk eama E-säännön nro 85 
mukaisesta täyden kuor mituksen tehokä yrästä saa olla enintään 2 prosenttia. Ensimmäisen tietosarj an arvoksi 
otetaa n nmin_dr ive_set (ks. alak ohdan k alak ohta 3) tai pienem pi. Viimeisen tieto sarjan arvoksi otetaan nmax tai 
suurem pi moottor in pyörimisnopeus. Tietosar jojen välien ei tarvitse olla tasaisia, mutta kaikki tieto sarjat on 
ilmoitett ava.
Tietosar jat ja arvot Prated ja nrated otetaan valmistajan ilmoittamasta tehokä yrästä.
Täyden kuor mituksen teho E-säännön nro 85 soveltamisalaan kuulumattomill a moottori n pyörimisnopeuksilla 
määr itetään E-säännössä nro 85 kuvatulla menetelmällä.
i)Arvojen ng vmax ja vmax määr ittäminen
ng vmax eli vaihde, jolla ajoneuv on suur in nopeus saavu tetaan, määr itetään seuraa vasti:
Jos vmax(ng) ≥ vmax(ng–1) ja vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2),
ng vmax = ng ja vmax = vmax(ng).
Jos vmax(ng) < vmax(ng–1) ja vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2),
ng vmax = ng–1 ja vmax = vmax(ng–1),
muussa tapaukse ssa ng vmax = ng–2 ja vmax = vmax(ng–2)
jossa
vmax(ng) on ajoneuv on nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettä vissä oleva teho Pwot 
vaihte ella ng (ks. kuva A2/1a).
vmax(ng-1) on ajoneuv on nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettä vissä oleva teho Pwot 
seuraa vaks i pienemmällä vaiht eella (vaihde ng–1) (ks. kuva A2/1b).
vmax(ng–2) on ajoneuv on nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettä vissä oleva teho Pwot 
vaihte ella ng–2.
Arvojen vmax ja ng vmax määr ittämisessä käytetään ajoneuv on nopeusar voja, jotka pyöristetään tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti yhden desimaalin tarkkuuteen.
Vaaditta va ajovastusteh o (kW) lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/233  
jossa
v on edellä määr itetty ajoneuvon nopeus (km/h).
Käytettä vissä oleva teho ajoneuvon nopeudella vmax vaihteella ng, ng–1 tai ng–2 määr itetään täyden kuor mituk sen 
tehokäyrästä Pwot(n) seuraa villa yhtälöillä:
nng = (n/v) ng × vmax(ng)
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng–1)
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng–2),
ja supistamalla täyden kuor mituk sen tehokä yrän tehoar vot 10 prosentilla.
Edellä kuvattua menetelmää sovelletaan tarvittaessa myös pienem piin vaihteisiin, esim. ng–3, ng–4 jne.
Jos moottori n suur in pyörimisnopeus n ajoneuvon suur imman nopeuden rajoittamiseksi rajoit ettu arvoon nlim, 
joka on pienem pi kuin moottori n pyörimisnopeus, joka vastaa ajovastusteh okäyrän ja käytettä vissä olevan tehon 
käyrän leikkauspistett ä,
ng vmax = ng ja vmax = nlim / (n/v)(ng).
Kuva A2/1 a
Esimerkki, jossa ng max on suur in vaihde
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/234 26.11.2021  
Kuva A2/1b
Esimerkki, jossa ng max on toisek si suur in vaihde
j)Ryömintävaih teen huomiotta jättäminen
Vaihde 1 voidaan jättää huomiotta valmistajan pyynnöstä, jos kaikki seuraa vat ehdot toteutuvat :
1)Ajoneuvoperhe on hyväks ytty vetämään perävaunua.
2)(n/v) 1 × (vmax / n95_high ) > 6,74
3)(n/v) 2 × (vmax / n95_high ) > 3,85
4)Ajoneuvo, jonka massa mt on määr itetty seuraa van yhtälön mukaisesti, pystyy lähtemää n liikkeelle 
pysähdyksistä 4 sekunnin kuluessa vähintään 12 prosentin ylämäkee n viisi erillistä kertaa 5 minuutin kuluessa.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(edellä olevassa yhtälössä käytetään kerr ointa 0,28, kun kyse on luokan 2 ajoneuv oista, joiden kokonaismassa 
on enintään 3,5 tonnia , ja luokan 1 ajoneuvoj en tapaukse ssa se korvataan kertoimella 0,15)
jossa
vmax on ajoneuvon suur in nopeus tämän liitteen kohdan 2 alak ohdan i mukaisesti. Kohtien 2 ja 3 
ehtojen tapauksessa käytetään vain sitä arvoa vmax, joka saadaan vaaditun ajovastusteh okäyrän 
ja asianomaisen vaihte en käytettä vissä olevan tehon käyrän leikkauspiste estä. Arvoa vmax, joka 
on tulosta moottor in pyörimisnopeuden rajoittamisesta siten, että käyrät eivät voi leikata 
toisiaan, ei saa käyttää.
n/v(ng vmax) on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v 
vaihte ella ng vmax (rpm/(km/h))
mr0 on massa ajokunnossa (kg)
MC on yhdistelmän suur in teknisesti sallittu massa kuor mitettuna (kg) (ks. tämän säännön 
kohta 3.2.2.7).
Tässä tapaukse ssa ei käytetä vaihdetta 1 ajettaessa sykli alustadynamometr illa. Vaihteet numeroidaan uudelleen 
siten, että kakk osvaihde on vaihde 1.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/235  
k)Arvon nmin_dr ive määr ittäminen
nmin_dr ive on moottori n pienin pyörimisnopeus ajoneuv on ollessa liikkee ssä (rpm)
1)Kun ngear = 1, nmin_dr ive = nidle
2)Kun ngear = 2,
i) vaihto ykkösvaihteelta kakk osvaiht eelle:
nmin_dr ive = 1,15 ×n idle
ii) hidastus pysähdyk siin:
nmin_dr ive = nidle
iii) kaikki muut ajo-olosuht eet:
nmin_dr ive = 0,9 ×n idle
3)Kun ngear > 2, nmin_dr ive määr itetään seuraavasti:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Tästä arvosta käytetään nimitystä nmin_dr ive_set .
Arvo nmin_dr ive_set pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti lähim pään kokonaislukuun.
Kun ngear > 2, voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää suurem pia arvoja kuin nmin_dr ive_set . Tällöin valmista ja voi 
määr ittää yhden arvon kiihdytys- / tasaisen nopeuden vaiheille (nmin_dr ive_up ) ja eri arvon hidastusvaiheille 
(nmin_dr ive_down ).
Otokset, joissa kiihtyvyys ≥ –0,1389 m/s2, luetaan kiihdytys- / tasaisen nopeuden vaiheisiin. Tätä vaihemäär ittelyä 
käytetään vain alkuvaiht een määr ittämiseen tämän liitteen kohdan 3.5 mukaisesti. Sitä ei siis käytetä tämän liitteen 
kohdassa 4 esite ttyjen vaatimusten tapaukse ssa.
Alkuvaiheessa (tstar t_phase ) valmistaja voi lisäksi antaa vaihdetta ngear >2 koskeville arvoille nmin_dr ive tai nmin_dr ive_up ja 
nmin_dr ive_down edellä määr itettyjä arvoja suuremmat arvot (nmin_dr ive_star t tai nmin_dr ive_up_star t ja nmin_drive_down_star t).
Alkuvaiheen määr ittelee valmista ja, mutta se ei saa olla pitempi kuin syklin pienen nopeuden vaihe, ja sen on 
päätyttävä pysähdysvaiheeseen siten, että nmin_dr ive ei muutu lyhy ellä ajomatkalla.
Kaikkien yksittäin valittujen arvojen nmin_dr ive on oltava suurem pia tai yhtä suur ia kuin nmin_dr ive_set mutta enintään 
2 × nmin_drive_se t.
Kaikki yksittäin valitut arvot nmin_dr ive ja tstar t_phase on kirjattava.
Kohdan 2 alak ohdan h mukaisen täyden kuor mituksen tehokä yrän alarajan a saa käyttää vain arvoa nmin_dr ive_set .
l)TM, ajoneuv on testimassa (kg).
3. LASKELMA T, JOTKA KOSKEV AT VAADITTU A TEHO A, MOOTTORIN PYÖRIMISNOPEUK SIA, KÄYTETT ÄVISSÄ OLEV AA TEHO A 
JA MAHDOLLIST A KÄYTETT ÄVÄÄ VAIHDETT A
3.1. Vaaditun tehon laskeminen
Lasketaa n syklin kulun kultakin sekunnilta j teho, jota vaaditaan ajovastuk sen voittamisee n ja kiihdytyksee n, 
seuraa valla yhtälöllä:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/236 26.11.2021  
jossa
Prequired,j on vaadittu teho sekuntina j (kW)
aj on ajoneuv on kiihtyvyys sekuntina j (m/s2) lasket tuna seuraa vasti:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3,6×ðtjþ1 – tjÞ;
j = tstar t – tend – 1
tstar t on aika, jona sovellettava testisykli alkaa (s) (ks. tämän säännön liitteen B1 kohta 3)
tend on aika, jona sovellettava testisykli päättyy (s) (ks. tämän säännön liittee n B1 kohta 3)
Sekunnin tend (ryhmän 1 syklissä sekunti 1 611 ja ryhmän 2 ja 3 sykleissä sekunti 1 800 ) kiihtyvyysar voksi voidaan 
asettaa 0, jotta vältetään tyhjät solut.
kr on tekijä, jolla otetaan huomioon ajolaitte en iner tiavastuk set kiihdytyksen aikana ja jonka 
arvoksi otetaan 1,03.
3.2. Moottorin pyörimisnopeuden määr ittäminen
Kunkin nopeuden vj<1,0 km/h osalta oletetaan, että ajoneuv o on paik oillaan, ja otetaa n moottorin pyörimisno ­
peudek si nidle.Asetetaan vaihteen valitsin vapaa-asentoo n ja kytketään kytkin. Kuitenkin 1 sekunti ennen 
kiihdyttämisen aloittamista paikaltaan valitaan ykkösvaihde kytkin vapautettuna.
Lasketaa n ajetun syklin kunkin nopeuden vj≥1,0 km/h ja kunkin vaiht een i osalta (i¼1–ng) moottorin 
pyörimisnopeus ni,j seuraavalla yhtälöllä:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
Lasken nassa käytetään liukulukuja, eikä tulok sia pyöristetä.
3.3. Mahdollisten vaihte iden valinta moottori n pyörimisnopeuden suhte en
Nopeuskä yrän mukaiseen ajoon nopeudella vj voidaan valita seuraa vat vaiht eet:
a)kaikki vaihte et i < ng vmax, joilla nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1
b)kaikki vaihte et i ≥ ng vmax, joilla nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2
c)vaihde 1, jos n1,j < nmin_dr ive.
Jos aj < 0 ja ni,j ≤ nidle, arvoksi ni,j oteta an nidle ja kytkin vapautet aan.
Jos aj ≥ 0 ja ni,j < suur in arvo (1,15 × nidle; moottorin pienin pyörimisnopeus käyrältä Pwot(n)), asete taan tekijän ni,j 
arvoksi suur in arvo (1,15 × nidle) tai moottorin pienin pyörimisnopeus käyrältä Pwot(n) ja kytkin tilaan 
”määr ittelemätön”.
”Määr ittelemättömällä” tilalla tark oitetaan mitä tahansa kytkimen tilaa irti kytketyn ja kytketyn välillä yksittäisen 
moottori n ja vaiht eiston rakenteen mukaan. Moottor in todellinen pyörimisnopeus voi tällöin poik eta lasketusta 
pyörimisnopeudesta.
Määr itettäessä arvoa nmin_dr ive kohdan 2 alak ohdan k mukaisesti voidaan edellä alak ohdissa a–c esitetyt vaatimuks et 
ilmaista hidastusvaiheiden osalta seuraa vasti:
Hidastusvaiheessa käytetään vaihteita, joilla ngear > 2, kunhan moottori n pyörimisnopeus ei laske alle arvon nmin_dr ive.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/237  
Hidastusvaiheessa käytetään kakk osvaihdetta sykliin sisältyvän lyhyen matkan ajan (ei lyhyen ajoma tkan lopussa) 
kunhan moottori n pyörimisnopeus ei laske alle arvon (0,9 × nidle).
Jos moottori n pyörimisnopeus laske e alle arvon nidle, kytkin vapautetaan.
Jos hidastusvaihe on lyhyen ajomatkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta, käytetään kakk osvaihdetta, kunhan 
moottori n pyörimisnopeus ei laske alle arvon nidle. Vaatimusta sovelletaan koko hidastusvaiheen ajan aina 
pysähtymiseen asti.
Hidastusvaihe on yli 2 sekunnin jaks o, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1,0 km/h ja ajoneuv on nopeus pienenee täysin 
monot onisesti (ks. tämän liitteen kohta 4).
3.4. Käytettä vissä olevan tehon laskeminen
Lasketaa n tämän liittee n kohdan 2 alak ohdan h mukaisen täyden kuor mituk sen tehokäyrän kullekin moottorin 
pyörimisnopeudelle nk käytettä vissä oleva teho Pavailable _k seuraa vasta yhtälöstä:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
jossa
Pwot on nopeudella nk käytettävi ssä oleva teho täysin kuor mitettuna täyden kuor mituk sen 
tehokä yrästä
SM on turvamarginaali, jolla otetaa n huomioon paikallaan olevan ajoneuv on täyden kuor mituk sen 
tehokä yrän ja siirtymäolosuhte issa käytettävissä olevan tehon ero. SM:n arvoksi otetaan 10 
prosenttia.
ASM on toinen tehon turvamarginaali, jota voidaan soveltaa valmista jan pyynnöstä.
Valmistaj an on pyynnöstä toimit ettava ASM-ar vot (pienenn ys wot-tehosta prosentte ina) yhdessä Pwot(n)-tieto sarjojen 
kanssa, kute n tauluk ossa A2/1 annetussa esimerkissä kuvataan. Tietosar jojen välisten välipistei den osalta käytetään 
lineaar ista interpoloi ntia. ASM:n arvo rajoit etaan 50 prosenttiin.
ASM:n käyttö edellyttää hyväks yntävi ranomaisen suostumusta.
Taulukko A2/1
n Pwot SM
(%)ASM
(%)Pavailable
rpm kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/238 26.11.2021  
Lasketaa n kunkin mahdollisen vaihte en i ja ajetun syklin kunkin ajonopeuden vj (j tämän liitteen kohdan 3.1 
mukaisesti) ja täyden kuor mituk sen käyrän kunkin moottor in pyörimisnopeuden ni,j ≥ nmin osalta käytettävissä oleva 
teho lineaar isella interpoloinnilla täyden kuor mituksen käyrän vierekkäisistä arvoista nk, Pavailable_k .
3.5. Mahdollisten vaihte iden määr ittäminen
Mahdolliset vaihte et määr itetään seuraavien ehtojen perusteella:
a)tämän liitteen kohdan 3.3 ehdot täyttyvät ja
b)kun ngear > 2, jos Pavailable i,j≥Prequired,j :
Ajetta van syklin kunakin sekuntina j käytettävä vaihde on suur in lopullinen mahdollinen vaihde imax. Lähdettäessä 
liikkee lle paik oiltaan käytetään vain ykkösvaihdetta.
Pienin lopullinen mahdollinen vaihde on imin.
4. VAIHTEIDENKÄ YTÖN KORJAAMISEEN JA/T AI MUUTT AMISEEN SOVELLETT AVAT LISÄ VAATIMUK SET
Tarkaste taan ensimmäinen vaiht eenvalinta ja muuteta an sitä, jotta vältetään liian tiheät vaiht eenvaihdot ja 
varmistetaan ajettavuus ja käytännön toteutett avuus.
Kiihdytysvaihe on yli 2 sekunnin jaks o, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1,0 km/h ja ajoneuvon nopeus kasvaa täysin 
monot onisesti. Hidastusvaihe on yli 2 sekunnin jakso , jolloin ajoneuv on nopeus on ≥ 1,0 km/h ja ajoneuv on nopeus 
pienenee monot onisesti. Tasaisen nopeuden vaihe on yli 2 sekunnin jaks o, jolloin ajoneuv on nopeus on tasaisesti ≥ 
1,0 km/h.
Kiihdytys-/hidastusvaiheen lopun määrää viimeinen sellainen ajanjak so, jolla ajoneuv on nopeus on suurempi/ 
pienem pi kuin edellisellä ajanjaksolla. Hidastusvaiheen loppu voi tällöin olla samalla myös kiihdytysvaiheen alku. 
Siinä tapauksessa sovelletaan hidastusvaiheen vaatimusten asemesta kiihdytysvaiheita koskevia vaatimuksia.
Korjauks et ja/tai muut okset on tehtävä seuraa vien vaatimusten mukaisesti:
Tämän liitteen kohdan 4 alak ohdassa a kuvattua muutostarkastust a sovelletaan koko sykliin kaksi kertaa ennen kuin 
sovelletaan tämän liitteen kohdan 4 alak ohtia b–f.
a)Jos seuraa vaks i suurem paa vaihdetta (n+1) tarvitaan vain 1 sekunnin ajan ja edeltä vä ja seuraa va vaihde ovat sama 
(n) tai toinen niistä on seuraa vaks i pienem pi (n–1), vaihde (n+1) korjataan vaihteeksi n.
Esimerkk ejä:
vaihdesar ja – 1, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 1;
vaihdesar ja – 1, i, – 2 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 2;
vaihdesar ja – 2, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
2, – 1, – 1.
Kun kyse on kiihdytysvaiheesta tai tasaisen nopeuden vaiheesta taikka siirtymisestä tasaisen nopeuden vaiheesta 
kiihdytysvaiheeseen tai kiihdytysvaiheesta tasaisen nopeuden vaiheeseen ja vaihdetta vaihdetaan näissä vaiheissa 
vain suuremmalle, on siinä tapaukse ssa, että vaiheessa käytetään jotakin vaihdetta vain 1 sekunnin ajan, korjattav a 
seuraa van sekunnin aikainen vaihde edelliseksi vaihte eksi, jotta kutakin vaihdetta käytetään vähintään 2 sekunnin 
ajan.
Esimerkk ejä:
Vaihdesar ja 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 korvataan vaihdesar jalla
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3.
Vaihdesar ja 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 korvataan vaihdesar jalla
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/239  
Vaatimusta ei sovelleta, kun kiihdytysvaiheessa vaihdetaan vaihdetta pienemmälle tai kun välittömäs ti tällaisen 
vaihdon jälkeen käytettä vää vaihdetta käytetään vain yhden sekunnin ajan tai kun vaihdetta vaihdetaan 
pienemmälle heti kiihdytysvaiheen aluk si. Näissä tapauksi ssa on pienemmälle vaihteel le vaihdot ensin korjattav a 
tämän liitteen kohdan 4 alak ohdan b mukaisesti.
Esimerkki:
Vaihdesar ja 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5, jossa ensimmäinen tai kolmas sekunti merkitsee kiihdytysvaiheen alkamista eikä 
kohdan 4 alak ohtaa b sovelleta kiihdytysvaiheen loppuosassa, korvataan vaihdesar jalla
4, 4, 4, 4, 5, 5, 5.
Jos kuit enkin kiihdytysvaiheen aluk si käytettävä vaihde on yhtä askelta pienem pi kuin edellisenä sekuntina käytetty 
vaihde ja seuraa vina (enintään viitenä) sekunte ina käytettävät vaihteet ovat samat kuin edeltävänä sekuntina mutta 
vaihdetta vaihdetaan niiden jälkeen pienemmälle, jolloin ne korjattaisiin kohdan 4 alak ohdan c mukaisesti samaksi 
vaihte eksi kuin kiihdytysvaiheen alussa käytetty vaihde, on sove llettava kohdan 4 alak ohtaa c.
Esimerkki:
Kun nopeuskä yrä on
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
ja ensimmäiseksi käytetty vaihde on
3 3 2 3 3 2 2,
korjataan neljänten ä ja viidenten ä sekuntina käytetyt vaihte et yhtä askelta pienemmiksi (kuten soveltamalla 
kohdan 4 alak ohtaa c) sen sijaan, että korjattaisiin kiihdytysvaiheen aluksi (sekunti kolme) käytetty vaihde, eli 
korjauksen tulok sena saadaan vaihdesar ja
3 3 2 2 2 2 2
Jos kiihdytysvaiheen ensimmäisenä sekuntina käytetty vaihde on sama kuin edellisenä sekuntina ja seuraavina 
sekunteina käytetään yhtä askelta suurem paa vaihdetta, korjataan kiihdytysvaiheen toisena sekuntina käytetty 
vaihde kiihdytysvaiheen ensimmäisenä sekuntina käytetyllä vaiht eella.
Esimerkki:
Kun nopeuskä yrä on
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
ja ensimmäiseksi käytetty vaihde on
3 3 2 2 3 3 3,
korjataan viidentenä sekuntina (kiihdytysvaiheen toinen sekunti) käytetty vaihde yhtä askelta pienemmäksi 
vaihte eksi, jotta vaihdetta käytetään kiihdytysvaiheessa vähintään kaksi sekuntia, eli korjauksen tuloksena saadaan 
vaihdesar ja
3 3 2 2 2 3 3
Vaihtei ta ei saa jättää väliin, kun vaihdetta vaihdetaan kiihdytysvaiheessa suuremmalle.
Vaihdetta saa kuit enkin vaihtaa kaksi askelta suuremmalle siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tasaisen nopeuden 
vaiheeseen, jos tasaisen nopeuden vaihde kest ää yli 5 sekuntia.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/240 26.11.2021  
b)Jos vaihdetta on kiihdytysvaiheen aikana tai sen aluksi vaihdettava pienemmälle, kirjataan vaihte envaihdossa 
tarvitta va pienem pi vaihde (iDS). Korjauks en aloitusk ohta on joko viimeinen vaiht een iDS määr ittämistä edeltä vä 
sekunti tai kiihdytysvaiheen aloitusk ohta, jos vaihde on kaikkina sitä edeltä vinä ajanjak soina ollut suurem pi kuin 
iDS. Vaihtee npienenn yksessä käytetään vertailuvaihtee na iref sitä vaihdetta, joka on pienenn ystä edeltä vinä 
ajanjak soina suur in. Jos iDS = iref – 1, kyseessä on yhden askeleen vaiht eenpienenn ys, jos iDS = iref – 2, kyseessä on 
kahden askele en vaiht eenpie nennys ja jos iDS = iref – 3, kyseessä on kolmen askeleen vaiht eenpienenn ys. Tämän 
jälkeen tehdään seuraa va tarkastus.
i) Yhden askeleen vaihte enpienenn ykset
Lähdetään liikkee lle korjausmenett elyn alusta kohti kiihdytysvaiheen loppua ja määr itetään viimeinen 
sellainen 10 sekunnin määr itysjak so, jossa vaihdetta iDS on käytetty vähintään 2 perättäisen sekunnin tai 2 tai 
useamman yksittäisen sekunnin ajan. Korjausmenett elyn lopettamisk ohta on vaihte en iDS viimeinen 
käyttökohta kyseisellä määr itysjaksolla. Korjausjaks on alun ja lopun välillä kaikki vaaditut vaihdetta iDS 
suuremmat vaiht eet korjataan siten, että vaadittu vaihde on iDS.
Korjausjakson lopusta (jos vaihdetta iDS on 10 sekunnin määr itysjak son aikana käytetty joko vähintään 2 
perättäisen tai vähintään 2 yksittäisen sekunnin ajan) tai korjausjaks on alusta (jos vaihdetta iDS on kaikkien 10 
sekunnin määr itysjaksojen aikana käytetty vain yhden sekunnin ajan tai joidenkin 10 sekunnin 
määr itysjak sojen aikana sitä ei ole käytetty lainkaan) poist etaan kaikki vain yhden sekunnin mittaiset 
vaiht eenpienenn ykset.
ii) Kahden tai kolmen aske leen vaihteen pienenn ykset
Lähdetään liikkeelle korjausmenettelyn alusta kohti kiihdytysvaiheen loppua ja määr itetään viimeinen 
vaiht een iDS käyttö. Korjausmenett elyn alusta kiihdytysvaiheen loppuun korjataan kaikki vaihdetta iDS 
vastaa vat tai sitä suuremmat vaaditut vaihteet vaiht een iDS viimeiseen käyttöö n saakka vaihteeksi (iDS + 1).
iii) Yhden askeleen vaihte enpienenn ykset ja kahden ja/tai kolmen aske leen vaihteen pienennykset
Jos kiihdytysvaiheen aikana tapahtuu yhden askeleen vaiht eenpienenn yksiä ja lisäksi kahden ja/tai kolmen 
askeleen vaihte enpienenn yksiä, korjataan kolmen askeleen vaihte enpienenn ykset ennen kahden tai yhden 
askeleen vaiht eenpienenn ysten korjaamista ja kahden askeleen vaiht eenpienenn ykset ennen yhden askele en 
vaiht eenpienenn ysten korjaamista. Kahden tai yhden aske leen vaiht eenpienenn ysten korjausmenette ly 
aloit etaan tällöin siitä sekunnista, joka seuraa välittömästi kolmen askeleen vaiht eenpie nennyst en korjausme ­
nette lyn loppua. Yhden aske leen vaiht eenpienenn ysten korjausmenettely aloitetaan puolestaan siitä 
sekunnista, joka seuraa välittömästi kahden askeleen vaiht eenpienenn ysten korjausmenettelyn loppua. Jos 
yhden tai kahden askeleen vaihteen pienenn ystä seuraa kolmen askeleen vaihte enpienenn ys, se kumoaa 
edeltä vän ajanjak son yhden tai kahden askeleen vaihte enpienenn ykset. Jos yhden askeleen vaiht eenpie ­
nenn ystä seuraa kahden askeleen vaihte enpienenn ys, se kumoaa edeltä vän ajanjakson yhden askeleen 
vaiht eenpienenn yksen.
Tauluk oissa A2/2–A2/6 annetaan esimerkkejä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/241  
Taulukko A2/2
Aika j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Kiihdy -
tyks en 
alkuVaih-
teen-
pienen -
nys, iDS 
= 3Vaih-
teen -
pienen -
nys, iDS 
= 3Kiihdy -
tyksen 
loppu
Ensimmäi -
seksi käytetty 
vaihde2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
Kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
alku
iref = 4
Korjaustarkastuk sen ensimmäinen 10 sekunnin määr itysjakso
Korjaustarkastuksen viimeinen 10 sekunnin määr itysjakso
Viimeinen 10 sekunnin määr itysjakso, jolla vaihdetta iDS käytettiin 2 kertaa
Kor-
jauks en 
loppu
Korjaus 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Poisto
Viimeiseksi 
käytetty 
vaihde2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/242 26.11.2021  
Taulukko A2/3
Aika j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Kiihdy -
tyks en 
alkuVaih-
teen-
pienen -
nys, iDS 
= 3Vaih-
teen-
pienen -
nys, iDS 
= 3Kiihdy -
tyksen 
loppu
Ensimmäi -
seksi käytetty 
vaihde2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
Kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
alku
iref = 4
Korjaustarkastuk sen ensimmäinen 10 sekunnin määr itysjakso
Korjaustarkastuksen viimeinen 10 sekunnin määr itysjakso
Viimeinen 10 sekunnin määr itysjak so, jolla vaihdetta iDS käytetti in 2 kertaa
Kor-
jauks en 
loppu
Korjaus 3 3
Poisto 4
Viimeiseksi 
käytetty 
vaihde2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/243  
Taulukko A2/4
Aika j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Kiihdy -
tyks en 
alkuVaih-
teen-
pienen -
nys, iDS 
= 3Vaih-
teen-
pienen -
nys, iDS 
= 3Kiihdy -
tyksen 
loppu
Ensimmäi -
seksi käytetty 
vaihde4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
Kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
alku
iref = 4
Korjaustarkastuk sen ensimmäinen 10 sekunnin määr itysjakso
Korjaustarkastuksen viimeinen 10 sekunnin määr itysjakso
10 sekunnin määr itysjakso, jolla vaihdetta iDS käytettiin 2 kertaa
Kor-
jauks en 
loppu
Korjaus
Poisto 4 4
Viimeiseksi 
käytetty 
vaihde4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/244 26.11.2021  
Taulukko A2/5
Aika j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18 j+19
Kiih -
dytyk -
sen 
alkuVaih-
teen -
pie-
nen-
nys, 
iDS1 = 52 
aske -
leen 
vaih -
teen -
pie-
nen-
nys, 
iDS1 = 41 
aske -
leen 
vaih -
teen -
pie-
nen-
nys, 
iDS2 = 5Kiihdy -
tyks en 
loppu
Ensimmäi -
seksi 
käytetty 
vaihde6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
Vaih-
teen 
iDS1 
kor-
jaus -
tarkas -
tuksen 
alkuVaih-
teen 
iDS2 
kor-
jaus -
tarkas -
tuksen 
alku
iref = 6 iref = 6
Viimeinen 10 sekunnin määr itysjak so, jolla vaihdetta iDS1 käytettiin vähintään 2 kertaa Viimeinen 10 sekunnin määr itysjak so, jolla vaihdetta iDS2 käytettiin vähintään 2 kertaa
Vaih-
teen 
iDS1 
kor-
jaus -
tarkas -
tuksen 
loppuVaih-
teen 
iDS2 
kor-
jaus -
tarkas -
tuksen 
loppu
Korjaus 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Poisto
Viimeiseksi 
käytetty 
vaihde4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/245  
Taulukko A2/6
Aika j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Kiihdy -
tyks en 
alkuVaih-
teen-
pienen -
nys, 
iDS1 = 3Vaih-
teen-
pienen -
nys, 
iDS2 = 4Vaih-
teen-
pienen -
nys, 
iDS3 = 5Kiihdy -
tyksen 
loppu
Ensimmäi -
seksi käytetty 
vaihde4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
Vaih-
teen 
iDS1 
kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
alkuVaih-
teen 
iDS2 
kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
alkuVaih-
teen 
iDS3 
kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
alku
iref = 4 iref = 5 iref = 6
Viimeinen 10 sekunnin määr itysjak so, jolla vaihdetta iDS1 käytettiin vähintään 2 kertaa
Viimeinen 10 sekunnin määr itysjak so, jolla vaihdetta iDS2 käytettiin vähintään 2 kertaa
Viimeinen 10 sekunnin määr itysjakso, jolla vaihdetta iDS3 käytettiin vähintään 2 kertaa
Vaih-
teen 
iDS1 
kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
loppuVaih-
teen 
iDS2 
kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
loppuVaih-
teen 
iDS3 
kor-
jaustar -
kastuk -
sen 
loppu
Korjaus 3 4 4 5 5 5 5
Poisto
Viimeiseksi 
käytetty 
vaihde3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/246 26.11.2021  
Korjausta ei tehdä vaiht eelle 1. Kohdan 3.3 kolmannen alak ohdan vaatimuks ia (”Jos aj ≥ 0…”) ei sovelleta tässä 
kohdassa kuvattuihin vaiht eenk orjauksiin, kun vaihteet ovat suurem pia kuin 2.
Tämän liittee n kohdan 4 alak ohdassa c kuvattua muutostarkastust a sovelletaan koko sykliin kaksi kertaa ennen 
kuin sovelletaan tämän liittee n kohdan 4 alak ohtia d–f.
c)Jos vaihdetta i käytetään 1–5 sekunnin jakson ajan ja jaks oa ennen käytettiin yhtä askelta pienem pää vaihdetta ja 
jaks on jälkeen yhtä tai kahta aske lta pienempää vaihdetta kuin kyseisellä jakso lla tai jaks oa edeltä vä vaihde on 
kaksi askelta pienem pi ja jaksoa seuraa va vaihde yhtä aske lta pienem pi kuin kyseisellä jaks olla, jaks on vaihde 
korjataan suur immak si ennen jaks oa ja sen jälkeen käytetyksi vaihteeksi.
Esimerkk ejä:
i) vaihdesar ja – 1, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 1
vaihdesar ja – 1, i, – 2 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 2
vaihdesar ja – 2, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
2, – 1, – 1.
ii) vaihdesar ja – 1, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 1, – 1
vaihdesar ja – 1, i, i, – 2 korvataan vaihdesar jalla
i - 1, – 1, – 1, – 2
vaihdesar ja – 2, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
2, – 1, – 1, – 1.
iii) vaihdesar ja – 1, i, i,i, – 1 korvataan vaihdesar jalla:
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, – 1
vaihdesar ja i – 1, i, i, i, – 2 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 1, – 1, – 2
vaihdesar ja – 2, i, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
2, – 1, – 1, – 1, – 1.
iv) vaihdesar ja – 1, i,i, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1
vaihdesar ja – 1, i, i, i, i, – 2 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2
vaihdesar ja – 2, i, i, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
v) vaihdesar ja – 1, i,i,i, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla:
1, – 1, – 1, – 1, – 1, i – 1, – 1
vaihdesar ja i – 1, i, i, i, i, i, – 2 korvataan vaihdesar jalla
1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2
vaihdesar ja – 2, i, i, i, i, i, – 1 korvataan vaihdesar jalla
2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
Kaikissa tapauksissa i – v ehdon i – 1 ≥ imin on toteudutta va.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/247  
d)Kiihdytysvaiheessa vaihdetta ei vaihdeta suuremmalle.
e)Siirryttäessä kiihdytysvaiheesta tai tasaisen nopeuden vaiheesta hidastusvaiheeseen vaihdetta ei saa vaihtaa 
suuremmalle, jos jokin kiihdytysvaiheen loppua seuraa vien kahden sekunnin aikana käytettävä vaihde on 
pienem pi kuin suuremmaksi vaihdettu vaihde tai vaihde 0.
Esimerkki:
Jos vi ≤ vi+1 ja vi+2 < vi+1 ja vaihde i = 4 ja vaihde (i + 1) = 5 ja vaihde (i + 2) = 5, asetetaan vaihde (i + 1) ja vaihde 
(i + 2) vaihte eksi 4, jos kiihdytysvaihetta seuraa vassa vaiheessa käytettävä vaihde on 4 tai pienem pi. Vaihteeksi 
asete taan 4 myös kaikissa kiihdytysvaiheen seuraa vissa syklipisteissä, jossa vaihde on 5. Jos kiihdytysvaiheen 
jälkeen käytetään vaihdetta 5, vaihde vaihdetaan suuremmalle.
Jos vaihde vaihdetaan siirtymäva iheen ja ensimmäisen kiihdytysvaiheen aikana kahta aske lta suuremmalle, vaihde 
vaihdetaan yhtä suuremmalle. Tällöin ei seuraavissa vaiht eenkä yttötarkastuksi ssa tehdä muita muutoksia.
f)Muut kiihdytysvaiheissa teht ävät vaihdemuutokset
Hidastusjaks ojen aikana vaihdetta ei saa vaihtaa alaspäin ykkösvaihteelle. Jos tällainen vaiht eenpienenn ys olisi 
tarpeen tehdä lyhy en matkan viimeisellä osalla juur i ennen pysähtymistä sen vuoksi, että moottori n 
pyörimisnopeus putoai si kakk osvaiht eella alle arvon nidle, käytetään vaihdon sijaan vaihdetta 0, asetetaan 
vaihte envalitsin vapaa-asentoo n ja kytketään kytkin.
Jos ykkösvaihdetta on käytettävä vähintään 2 sekunnin ajan välittömäst i ennen hidastamista pysähdyk siin, sitä olisi 
käytettä vä hidastusvaiheen ensimmäistä otosta. Kiihdytysvaiheen loppuosassa käytetään vaihdetta 0, asetetaan 
vaihte envalitsin vapaa-asentoo n ja kytketään kytkin.
Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän vaihte enkä yttöjaks on (ajanjak so samalla 
vaihte ella) välillä on vain 1 sekunnin mittainen vaihteenkä yttöjaks o, jaks on vaihde korvataan vaiht eella 0 ja kytkin 
vapautetaan.
Jos kiihdytysvaiheen aikana kahden 3 sekunnin mittaisen tai pitemmän vaihteenkä yttöjaks on välillä on 2 sekunnin 
mittainen vaihteenkä yttöjaks o, jaks on vaihde korvataan ensimmäisen sekunnin ajaksi vaihte ella 0 ja toisen 
sekunnin ajaksi sillä vaihteella, joka seuraa kyseistä 2 sekunnin jaks oa. Kytkin vapautetaan ensimmäisen sekunnin 
ajaksi.
Esimerkki: Vaihdesar ja 5, 4, 4, 2 korvataan sarjalla 5, 0, 2, 2.
Tätä vaatimusta sovelletaan vain silloin, kun 2 sekunnin jakso a seuraa va vaihde on suurem pi kuin 0.
Jos toisiaan seuraa useita 1 tai 2 sekunnin mittaisia vaiht eenkä yttöjaks oja, tehdään korjauks et seuraa vasti:
Vaihdesar ja i, i, i, – 1, – 1, – 2 tai i, i, i, – 1, – 2, – 2 muute taan vaihdesar jaks i i, i, i, 0, – 2, – 2.
Vaihdesar ja i, i, i, – 1, – 2, – 3 tai i, i, i, – 2, – 2, – 3 tai muu mahdollinen yhdistelmä muute taan vaihdesar jaks i i, i, i, 
0, – 3, – 3.
Muutos tehdään myös vaihdesar joihin, joissa kiihtyvyys on ≥ 0 ensimmäist en 2 sekunnin aikana ja < 0 kolmannen 
sekunnin aikana tai joissa kiihtyvyys on ≥ 0 viimeist en 2 sekunnin aikana.
Epätavall isten vaihtamist en tapauksessa toisiaan seuraa vat 1 tai 2 sekunnin mittaiset vaihteenkä yttöjaks ot voivat 
kest ää enimmillään 7 sekuntia. Tällaisissa tapauksissa on edellä kuvattua korjausta täydennettävä seuraa villa 
toisen vaiheen korjausvaatimuksil la:
Vaihdesar ja j, 0, i, i, – 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1) mutta k > 0, muute taan vaihdesar jaksi j, 0, – 1, – 1, – 1, k, 
jos vaihde (i – 1) on yhtä tai kahta askelta pienem pi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pienem pi vaihteen 0 
jälkeen).
Jos vaihde (i – 1) on enemmän kuin kaksi askelta pienemp i kuin imax tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesar ja j, 0, i, i, 
– 1, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1) mutta k > 0, vaihdetaan vaihdesar jaks i j, 0, 0, k, k, k.
Vaihdesar ja j, 0, i, i, i – 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2) mutta k > 0, muute taan vaihdesar jaks i j, 0, – 2, – 2, – 2, k, 
jos vaihde (i – 2) on yhtä tai kahta askelta pienem pi kuin imax tämän sarjan sekuntina 3 (yhtä pienem pi vaihteen 0 
jälkeen).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/248 26.11.2021  
Jos vaihde (i – 2) on enemmän kuin kaksi askelta pienemp i kuin imax tämän sarjan sekuntina 3, vaihdesar ja j, 0, i, i, 
– 2, k, jossa j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2) mutta k > 0, vaihdetaan vaihdesar jaks i j, 0, 0, k, k, k.
Kaiki ssa tässä alak ohdassa (tämän liitteen kohdan 4 alak ohta f) mainituissa tapauksissa vapautetaa n kytkin (vaihde 
0) 1 sekunnik si, jotta vältetään liian suur i moottorin pyörimisnopeus tämän sekunnin aikana. Jos tämä ei ole 
ongelma ja jos valmista ja sitä pyytää, voidaan käyttää vaiht een 0 asemesta suoraan seuraavan sekunnin aikaista 
pienem pää vaihdetta vaihte en vaihtamiseksi enintään 3 aske lta pienemmäk si. Tämän vaihtoehdon käyttö on 
kirjattava.
Jos hidastusvaihe on lyhy en matkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta ja viimeistä ennen pysähdysvaihetta 
käytettyä vaihdetta > 0 käytetään vain enintään 2 sekuntia, käytetään sen sijaan vaihdetta 0 ja asetetaan 
vaihte envalitsin vapaa-asentoo n ja kytketään kytkin.
Esimerkk ejä: Pysähdysvaihetta edeltä vien 5 sekunnin aikana käytetty vaihdesar ja 4, 0, 2, 2, 0 korvataan 
vaihdesar jalla 4, 0, 0, 0, 0. Pysähdysvaihetta edeltä vien 4 sekunnin aikana käytetty vaihdesar ja 4, 3, 3, 0 korvataan 
vaihdesar jalla 4, 0, 0, 0.
5. LOPP UVAATIMUK SET
a)Tämän liitteen kohdan 4 alak ohtia a–f sovelletaan järjestyk sessä, ja kussakin tapaukse ssa huomioon otetaan koko 
sykli. Koska tämän liitteen kohdan 4 alak ohtien a–f muutokset voiv at johtaa uusiin vaiht eenkä yttösar joihin, uudet 
sarjat on tarkastet tava kolmeen kertaan, ja niitä on tarvittaessa muutet tava.
b)Tämän liitteen kohdan 4 alak ohdan b soveltamisen jälkeen vaihdetta voidaan vaihtaa enemmän kuin yksi aske l 
pienemmälle siirryttäessä hidastusvaiheesta tai tasaisen nopeuden vaiheesta kiihdytysvaiheeseen.
Tällöin korvataan kiihdytysvaiheen tai tasaisen nopeuden vaiheen viimeisessä otoksessa käytetty vaihde vaiht eella 
0 ja vapautetaan kytkin. Jos valitaan tämän liitte en kohdan 4 alak ohdan f mukainen vaiht oehto, jossa vaihde 0 
jätetään pois vaihteen pienennyst en aikana, käytetään vaihte en 0 asemesta seuraavan sekunnin (kiihdytysvaiheen 
ensimmäisen sekunnin) aikana käytettyä vaihdetta.
c)Laskelman oikeellisuuden arvioimiseksi lasketaan ja kirjataan nopeutta v ≥ 1,0 km/h koskeva tarkistussumma 
v*vaihde (v*g ear), joka pyöristetään neljän desimaalin tarkkuutee n tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
6. LASKENT AVÄLINEET
Esimerkk ejä vaihte envaihdon laskenta välineistä on saatavi lla samalla verkk osivulla kuin tämä sääntö. (1)
Tarjolla ovat seuraa vat välineet:
a)ACCESS-pohjainen väline
b)Matlab-k oodipohjainen väline
c)NET core -pohjainen väline
Välineet on validoitu vertailemalla ACCESS-, Matlab- ja .NET core -pohjaist en välineiden laskentatuloksia 115 eri 
ajoneuvok onfiguraatiossa ja tekemällä seitsemän konfiguraation oasalta lisälask elmia, joissa mukana oli 
vaiht oehtoina esimerkiksi ”rajoitetaan nopeutta”, ”ei pienenn ystä”, ”valitaan toisen ajoneuv oluokan sykli” ja ”valitaan 
yksilölliset nmin_dr ive-arvot”.
Tarkaste llut 115 ajoneuvok onfiguraatiota katta vat täysin toisistaan poikk eavia voimansiir toon ja moottoreihin 
liittyviä teknisiä ratkaisuja ja kaikki ajoneuv oluokat.
Kaikki kolme välinettä tuottavat identtisiä tuloksia vaihteiden ja kytkimen käytös tä, ja vaikka ainoastaan liitteiden 
B1 ja B2 tekstit ovat oikeudellisesti sitovia, välineet ovat saavu ttaneet sellaisen aseman, että niitä voidaan pitää 
vertailuvälineinä.
(1)[linkki lisätään lopullisen tiedoks iannon jälkeen]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/249  
LIITE B3 
Vertailupolttoaineiden eritelmät 
1. Tässä liitteessä annetaan tieto ja tyyppi 1 -testeissä käytettä vien vertailupoltt oaineiden eritelmistä.
2. Varattu
3. Kipinäsytytysmoottoril la varustettujen ajoneuvoj en testaamisessa käytettävien nestemäist en polttoai neiden tekni set 
tiedot
3.1. Bensiini (nimellinen RON 90, E0)
Taulukko A3/1
Tämä taulukk o koske e ainoastaan tasoa 1B. 
Bensiini (nimellinen RON 90, E0) 
Polttoaineen ominaisuus tai aineen nimi Yksikk öStandardi
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Tutkimusoktaaniluku, RON 90 92 JIS K2280
Moottoriok taaniluku, MON 80 82 JIS K2280
Tihe ys g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Höyrynpaine kPa 56 60 JIS K2258
Tislaus:
— 10 %:n tislauslämpöti la K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 %:n tislauslämpöti la K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 %:n tislauslämpöti la K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— loppukiehumispist e K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefiinit til.-% 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromaattiset aineet til.-% 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
— bentseeni til.-% 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Happipito isuus ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Hartsipitoisuus mg/100 ml 5 JIS K2261
Rikkipitois uus ppm (paino) 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/250 26.11.2021  
Lyijypit oisuus ei mitata JIS K2255
Etanoli ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanoli ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerosiini ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2. [Varattu]
3.3. Bensiini (nimellinen RON 100, E0)
Taulukko A3/3
Tämä taulukk o koske e ainoastaan tasoa 1B. 
Bensiini (nimellinen RON 100, E0) 
Polttoaineen ominaisuus tai aineen nimi Yksikk öStandardi
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Tutkimusoktaaniluku, RON 99 101 JIS K2280
Moottoriok taaniluku, MON 86 88 JIS K2280
Tihe ys g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Höyrynpaine kPa 56 60 JIS K2258
Tislaus:
— 10 %:n tislauslämpöti la K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 %:n tislauslämpöti la K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 %:n tislauslämpöti la K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— loppukiehumispist e K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefiinit til.-% 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromaattiset aineet til.-% 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/251  
— bentseenitil.-% 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Happipito isuus ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Hartsipitoisuus mg/100 ml 5 JIS K2261
Rikkipitois uus ppm (paino) 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Lyijypit oisuus ei mitata JIS K2255
Etanoli ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanoli ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
MTBE ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerosiini ei mitata JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4. [Varattu]
3.5. [Varattu]
3.6. Bensiini (nimellinen RON 95, E10)
Taulukko A3/6
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
Bensiini (nimellinen RON 95, E10) 
Parametr i Yksikk öRaja-arvot (a)
Testimenetelmä (b)
Pienin Suur in
Tutkimusoktaaniluku, RON (c) 95,0 98,0 EN ISO 5164
Moottoriok taaniluku, MON (c) 85,0 89,0 EN ISO 5163
Tihe ys 15 °C:ssa kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Höyrynpaine kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Vesipitoisuus til.-% 0,05 EN 12937FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/252 26.11.2021  
Ulkomuoto lämpötilassa –7 °C puhdas ja kirkas
Tislaus:
— haihtunut 70 °C:ssa til.-% 34,0 46,0 EN ISO 3405
— haihtunut 100 °C:ssa til.-% 54,0 62,0 EN ISO 3405
— haihtunut 150 °C:ssa til.-% 86,0 94,0 EN ISO 3405
— loppukiehumispist e °C 170 195 EN ISO 3405
Hiiltojään nös til.-% 2,0 EN ISO 3405
Hiilivetyanalyysi:
— olefiinit til.-% 6,0 13,0 EN 22854
— aromaattiset aineet til.-% 25,0 32,0 EN 22854
— bentseeni til.-% 1,00 EN 22854
EN 238
— tyydyttyneet hiilivedyt til.-% ilmoitetaan EN 22854
Hiili-vetysuhde ilmoitetaan
Hiili-happisuhde ilmoitetaan
Induktioaika (d) minuuttia 480 EN ISO 7536
Happipito isuus (e) massa-% 3,3 3,7 EN 22854
Hartsi ilman liuotteita
(har tsipit oisuus)mg/100 ml 4 EN ISO 6246
Rikkipitois uus (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Kupar ikorroosio luokka 1 EN ISO 2160
Lyijypit oisuus mg/l 5 EN 237
Fosf oripitoi suus (g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanoli (e) til.-% 9,0 10,0 EN 22854
(a)Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määr ittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 
Petroleum products – Deter mination and application of precision data in relatio n to methods of test ja vähimmäisar von määr ittämisessä 
2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suur imman ja pienimmän arvon määr ittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = 
toist ettav uus).
Huolimatta tästä toimenpit eestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenkin pyrittävä nolla-ar voon, 
jos määrätty suur in arvo on 2R, ja keskiar voon, jos on annettu pienin ja suur in raja-ar vo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääk ö 
polttoa ine edellä tark oitetu t vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.
(b)Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettä vä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvistettu.
(c)Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettäv ä MON- ja RON-ar vojen korjausk erroin 0,2.
(d)Poltto aineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon 
polttoa inevir toja, mutta peseviä/hajotta via lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä.
(e)Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tark oituk sella lisätä vertailupoltto aineeseen. Käytettä vän etanolin on oltava 
standardin EN 15376 mukaista.
(f)Tyyppi 1 -test issä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitet aan.
(g)Vertailupolttoai neeseen ei saa tark oituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mang aania tai lyijyä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/253  
3.7. Etanoli (nimellinen RON 95, E85)
Taulukko A3/7
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A. 
Etanoli (nimellinen RON 95, E85) 
Parametr i Yksikk öRaja-arvot (a)
Testimenetelmä (b)
Pienin Suur in
Tutkimusoktaaniluku, RON 95 EN ISO 5164
Moottoriok taaniluku, MON 85 EN ISO 5163
Tihe ys 15 °C:ssa kg/m3ilmoitetaan ISO 3675
Höyrynpaine kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Rikkipitois uus (c)(d) mg/kg 10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884
Hapettumisvakaus minuuttia 360 EN ISO 7536
Hartsipitoisuus (ilman liuotteita) mg/ 100 ml 5 EN ISO 6246
Ulkomuoto. Määr itellään ympäristön 
lämpöti lassa tai 15 °C:ssa sen mukaan 
kumpi on korkeam pi.puhdas ja kirkas, ilman näkyviä 
kiint eitä tai jähmeitä epäpuhtauk siasilmämääräinen 
tarkastus
Etanoli ja korke ammat alkoholit (g) til.-% 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Korkeammat alkoholit (C3–C 8) til.-% 2
Metanoli til.-% 0,5
Bensiini (e) til.-% loppuosa EN 228
Fosf ori mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Vesipitoisuus til.-% 0,3 ASTM E 1064
Epäorgaan isten klor idien pitoisuus mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Kupar inauhak orroosio (3 h 
lämpöti lassa 50 °C)luokitus luokka 1 EN ISO 2160
Happamuus (etikkahappona 
CH 3COOH)massa-%
(mg/l)0,005 –40 ASTM D 1613
Hiili-vetysuhde ilmoitetaan
Hiili-happisuhde ilmoitetaan
(a)Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määr ittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 
Petroleum products – Deter mination and application of precision data in relation to methods of test, ja vähimmäisar von määr ittämisessä 
2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suur imman ja pienimmän arvon määr ittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = 
toist ettav uus). Huolimatta tästä toimen piteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoa ineen valmistajan on kuit enkin pyrittävä 
nolla-ar voon, jos määrätty suur in arvo on 2R, ja keskia rvoon, jos on annettu pienin ja suur in raja-ar vo. Jos on tarpeen selvittää, 
täyttääk ö polttoaine edellä tark oitetut vaatimuk set, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuks ia.
(b)Testimenetelm ien tarkkuut een liittyvien erimielisyyksien ratkaisemisessa ja tulost en tulkinnassa käytetään standardissa EN ISO 
4259 määr iteltyjä menett elyjä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/254 26.11.2021  
Parametr i Yksikk öRaja-arvot (a)
Testimenetelmä (b)
Pienin Suur in
(c)Rikkipitoisuut ta koskevien kansallisten erimielisyyksien ratkaisemisessa käytetään joko standardia EN ISO 20846 tai standardia 
EN ISO 20884 samalla tavalla kuin standardin EN 228 kansallisessa liitteessä.
(d)Tyyppi 1 -test issä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitet aan.
(e)Lyijyttömän bensiinin pitoisuus voidaan määr itellä siten, että se on 100 miinus prosentteina ilmoitet tujen vesi- ja alkoholipito i­
suuksien summa.
(f)Vertailupolttoai neeseen ei saa tark oituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mang aania tai lyijyä.
(g)Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapet ettu johdannainen, jota saa tark oituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.
4.Kipinäsytytysmoottoril la varustettujen ajoneuvoj en testaamisessa käytettävien kaasumaiste n polttoaineiden tekniset 
tiedot
4.1. Neste kaasu (A ja B)
Taulukko A3/8
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
Nestek aasu (A ja B) 
Parametri Yksikk ö Poltto aine E1 Poltto aine E2 Polttoaine J Poltto aine K Testimenetelmä
Koostumus: ISO 7941
C3-pitoi suus til.-% 30 ± 2 85 ± 2Talvi:
väh. 15,
enint. 35
Kesä:
enint. 10KS M ISO 7941
Propaani- ja 
propeenipit oisuusmooli- 
%väh. 20,
enint. 30JIS K2240
C4-pitoi suus til.-% loppuosaTalvi:
väh. 60
Kesä:
väh. 85KS M ISO 7941
Butaani- ja 
butee nipitoisuusväh. 70,
enint. 80JIS K2240
Butadieeni enint. 0,5 KS M ISO 7941
< C3, > C4 til.-% enint. 2 enint. 2
Olefiinit til.-% enint. 12 enint. 15
Haihdutusjäämä mg/kg enint. 50 enint. 50 EN 15470
Haihdutusjäämä 
(100 ml)ml – 0,05 ASTM D2158
Vesi lämpötilassa 0 ° 
Cvapaa EN 15469FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/255  
Kokonaisr ikkipitoi -
suusmg/kg enint. 10 enint. 10 ASTM 6667
enint. 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Rikkivety ei ole ei ole ISO 8819
Kupar inauhak or-
roosioluokitus Luokka 1 Luokka 1 ISO 6251 (a)
Kupar ikorroosio 40 °C, 1 
h– 1 KS M ISO 6251
Haju luonte enomainen
Moottoriok taani -
lukuväh. 89 väh. 89 EN 589
Liite B
Höyrynpaine (40 ° 
C)MPa – 1,27KS M ISO 4256
KS M ISO 8973
Tihe ys 15 °C:ssa kg/m3500 620KS M 2150,
KS M ISO 3993
KS M ISO 8973
(a)Tällä menetelmä llä ei välttämättä voida täsmällisesti määr itellä, onk o näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää korroosio ­
nestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kupar inauhak orroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden 
lisääminen ainoastaan testimenet elmän antamaan tulokseen vaikuttamisek si on kielletty .
4.2. Maakaasu/biometaani
4.2.1. G20 (H-kaasu) (metaanin nimellispitoisuus 100 %)
Taulukko A3/9
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
G20 (H-k aasu) (met aanin nimellispitoisuu s 100 %) 
Ominaisuudet Yksiköt PerustaRaja-ar vot
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Koostumus:
Metaani mooli-% 100 99 100 ISO 6974
Loppuosa (a) mooli-% — — 1 ISO 6974
N2 mooli-% ISO 6974
Rikkipitois uus mg/m3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobben indeks i (nett o) MJ/m3 (c) 48,2 47,2 49,2
(a)Iner tit (muut kuin N2) + C2 + C2+.
(b)Arvo määr itettä vä seuraav issa olosuhteissa: 293,15 K (20 °C) ja 101,325 kPa.
(c)Arvo määr itettä vä seuraav issa olosuhteissa: 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/256 26.11.2021  
4.2.2. [Varattu]
4.2.3. G25 (L-kaasu) (metaanin nimellispit oisuus 86 %)
Taulukko A3/11
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
G25 (L-kaasu) (met aanin nimellispitoisuus 86 %) 
Ominaisuudet Yksiköt PerustaRaja-ar vot
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Koostumus:
Metaani mooli-% 86 84 88 ISO 6974
Loppuosa (a) mooli-% — — 1 ISO 6974
N2 mooli-% 14 12 16 ISO 6974
Rikkipitois uus mg/m3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobben indeks i (nett o) MJ/m3 (c) 39,4 38,2 40,6
(a)Iner tit (muut kuin N2) + C2 + C2+.
(b)Arvo määr itettä vä seuraav issa olosuhteissa: 293,15 K (20 °C) ja 101,325 kPa.
(c)Arvo määr itettä vä seuraav issa olosuhteissa: 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa.
4.2.4. J-kaasu (metaanin nimellispitoisuus 85 %)
Taulukko A3/12
Tämä taulukk o koske e ainoastaan tasoa 1B. 
J-kaasu (met aanin nimellispitoisuu s 85 %) 
Ominaisuudet YksikötRaja-ar vot
Pienin Suur in
Metaani mooli-% 85
etaani mooli-% 10
propaani mooli-% 6
Butaani mooli-% 4
Hiilivedyt C3 + C4 mooli-% 8
Hiilivedyt C5 tai korke ammat mooli-% 0,1
Muut kaasut (H2+O 2+N 2+CO+C O2) mooli-% 1,0
Rikkipitoisuus mg/Nm310
Wobben indeks i WI 13,260 13,730
Ylempi lämpöar vo kcal/Nm310,410 11,050
Suur in palamisnopeus MCP 36,8 37,5FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/257  
4.2.5. Vety
Taulukko A3/13
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A. 
Vety 
Ominaisuudet YksikötRaja-ar vot
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Vedyn puhtaus mooli-% 98 100 ISO 14687-1
Hiilivedyt yhteensä μmol/mol 0 100 ISO 14687-1
Vesi (a) μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Happi μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Argon μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Typpi μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Hiilimonoksidi μmol/mol 0 1 ISO 14687-1
Rikki μmol/mol 0 2 ISO 14687-1
Pysyvät hiukkaset (c) ISO 14687-1
(a)Ei saa kondensoida.
(b)Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol.
(c)Vedyssä ei saa olla pölyä, hiekkaa, likaa, hartseja, öljyjä tai muita aineita sellaisia määr iä, että ne aiheuttavat vahink oa polttoaine ­
täydenny stä saavan ajoneuv on (mootto rin) täyttöasemalaitt eille.
5.Puristussytytysmoott orilla varustettujen ajoneuvojen testaamisessa käytettävien nestemäist en polttoainei den tekniset 
tiedot
5.1. J-diesel (nimellinen setaaniluku 53, B0)
Taulukko A3/14
Tämä taulukk o koske e ainoastaan tasoa 1B. 
J-diesel (nimellinen setaaniluku 53, B0) 
Poltto aineen ominaisuus tai aineen 
nimiYksikötEritelmä
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Setaaniluku 53 57 JIS K2280
Tihe ys g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Tislaus:
— 50 %:n tislauslämpöti la K (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
— 90 %:n tislauslämpöti la K (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
— loppukiehumispist e K (°C) 643 (370) JIS K2254
Leimahduspiste K (°C) 331(58) JIS K2265–3
Kinemaattinen visk ositeetti 30  
°C:ssamm2/s 3,0 4,5 JIS K2283FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/258 26.11.2021  
Kaikki aromaattist en yhdisteiden 
sarjattil.-% 25 JIS:n HPLC - 
menet elmä
Polysykliset aromaattiset hiilivedyt til.-% 5,0 JIS:n HPLC - 
menet elmä
Rikkipitois uus ppm (paino) 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Rasvahappometyylieste rit (FAME) % 0,1 Japanin 
pitoisuusmittausme -
nettely ssä määrätty 
menet elmä
Triglyser idi % 0,01 Japanin 
pitoisuusmittausme -
nettely ssä määrätty 
menet elmä
5.2. [Varattu]
5.3. [Varattu]
5.4. E-diesel (nimellinen setaaniluku 52, B7)
Taulukko A3/17
Tämä taulukk o koskee ainoastaan tasoa 1A. 
E-diesel (nimellinen setaaniluku 52, B7) 
Parametri Yksikk öRaja-arvot (a)
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Setaani-indeksi 46,0 EN ISO 4264
Setaaniluku (b) 52,0 56,0 EN ISO 5165
Tihe ys 15 °C:ssa kg/m3833,0 837,0 EN ISO 12185
Tislaus:
— 50 %:n piste °C 245,0 — EN ISO 3405
— 95 %:n piste °C 345,0 360,0 EN ISO 3405
— loppukiehumispiste °C — 370,0 EN ISO 3405
Leimahduspiste °C 55 — EN ISO 2719
Samepist e °C — - 10 EN 116
Visk ositeetti 40 °C:ssa mm2/s 2,30 3,30 EN ISO 3104
Polysykliset aromaattiset 
hiilivedytmassa-% 2,0 4,0 EN 12916FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/259  
Rikkipitois uus mg/kg — 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Kupar ikorroosio (3 h, 50 °C) — Luokka 1 EN ISO 2160
Conradson-hiilt ojäännös (10 % 
pohjasta)massa-% — 0,20 EN-ISO 10370
Tuhkapitoi suus massa-% — 0,010 EN ISO 6245
Kokonaisk ontaminaatio mg/kg 24 EN 12662
Vesipitoisuus mg/kg — 200 EN ISO 12937
Happoluku mg KOH/g — 0,10 EN ISO 6618
Voitelevuus (kulumisjäljen 
halkaisi ja 60 °C:ssa suor itetun 
HFRR -test in jälkeen)μm — 400 EN ISO 12156
Hapettumisvakaus 110 °C:ssa (c) h 20,0 EN 15751
FAME (d) til.-% 6,0 7,0 EN 14078
(a)Laatuvaatimuksissa ilmoitet ut arvot ovat ”tod ellisia arvoja”. Raja-ar vojen määr ittämisessä on käytetty standardia ISO 4259 
Petroleum produ cts – Deter mination and application of precision data in relation to methods of test ja vähimmäisar von määr ittämisessä 
2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suur imman ja pienimmän arvon määr ittämisessä pienin poikkeama on 4R (R = 
toist ettav uus).
Huolimatta tästä toimenpit eestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistaj an on kuitenkin pyrittävä nolla-ar voon, 
jos määrätty suur in arvo on 2R, ja keskiar voon, jos on annettu pienin ja suur in raja-ar vo. Jos on tarpeen selvittää, täyttääk ö 
polttoa ine edellä tark oitetu t vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia.
(b)Setaanin vaihteluväl i ei ole 4R:n vähimmäisvaihtel uväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Polttoaineen toimitta jan ja käyttäjän 
välisten riitatapaust en ratkaisemiseksi voidaan kuit enkin käyttää standardin ISO 4259 ehtoja, jos yksittä isten määr itysten sijasta 
tehdään tarvitta van tarkkuuden saavuttamiseksi riittäv än suur i määrä uusintamittauksia .
(c)Vaikka hapettumisvakautta säädellään, säilytysaika on todennäk öisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysaj asta on 
tarvittaessa kysyttävä neuvoa tuotteen toimitta jalta.
(d)FAME-pitoisuuden on vastattav a standardia EN 14214.
6.Polttok ennoajo neuvoj en testaa misessa käytettävi en polttoaineiden tekniset tiedot
6.1. Paineistettu vety polttok ennoajoneuv oihin
Taulukko A3/18
Vety poltt okennoajoneuv oihin 
Ominaisuudet YksikötRaja-ar vot
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Vetypolttoaineen indeks iluku (a) mooli-% 99,97
Kaas ut (muut kuin vety) yhteensä μmol/mol 300
Yksittäi sten epäpuhtauk sien enimmäispitois uudet (f)
Vesi (H2O) μmol/mol 5e
Hiilivedyt yhte ensä (b)
(metaanipohjaiset)μmol/mol 2e
Happi (O 2) μmol/mol 5e
Helium (He) μmol/mol 300eFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/260 26.11.2021  
Typpi (N2) ja argon (Ar) yhtee nsä 
(b)μmol/mol 100e
Hiilidioks idi (CO 2) μmol/mol 2e
Hiilimonoksidi (CO) μmol/mol 0,2e
Rikkiyhdiste et yhtee nsä (c)
(H2S-pohjaiset)μmol/mol 0,004e
Formaldeh ydi (HCH O) μmol/mol 0,01e
Muurahaishappo (HC OOH) μmol/mol 0,2e
Ammoniakki (NH 3) μmol/mol 0,1e
Halog enoidut yhdisteet yhteensä 
(d)
(haloge noituihin ioneihin 
perustuvat)μmol/mol 0,05e
Yhteenlask ettavi en ainesosien osalta, kuten hiilivedyt yhteensä ja rikkiyhdisteet yhteensä, ainesosien summan on oltava pienempi tai 
yhtä suur i kuin hyväksy ttävä raja-ar vo.
(a)Vetypolttoai neen indeksiluku määr itetään vähentämällä 100 mooliprosentista tässä tauluk ossa annettu arvo ”kaasut (muut kuin 
vety) yhteensä”, ilmaistuna mooliprosentt eina.
(b)Hiilivedyt yhteensä sisältää hapet etut orgaa niset lajit. Hiilivedyt yhteensä mitataan hiiliper usteisesti (μmolC/mol). Hiilivedyt 
yhteensä saa ylittää arvon 2 μmol/mol ainoastaan metaanin esiintymisen takia, jolloin metaanin, typen ja argonin summa ei saa 
olla suurempi kuin 100 μmol/mol.
(c)Rikkiyhdisteisii n yhteensä sisältyvät ainakin H2S, COS, CS 2 ja merkapt aanit, joita esiintyy tyypillisesti maakaasussa.
(d)Halogenoitu ihin yhdisteisiin kuuluvat esim. bromivety (HBr), kloor ivety (HCl), kloor i (Cl 2) ja orgaaniset halogeeni yhdisteet (R-X).
(e)Testimenetelm ä on dokumento itava.
(f)Tuotant oprosessista riippuvaisten tiettyjen epäpuhtauksien analyysia ei tarvitse tehdä. Ajoneuv onvalmista jan on esitettävä 
vastuuviranomaiselle syyt tiettyjen epäpuhtauksien vapauttamiselle analysoinnista.
7.Haihtumispäästö jä koskevassa tyyppi 4 -testissä käytettä vien polttoaineiden teknis et tiedot
Taso 1B:
Jos valmista ja ei suosittele E10-polttoaine en käyttöä ajoneuv ossa, käytetään tässä kohdassa määr iteltyjen polttoainei den 
asemesta tämän liitte en kohdassa 3.1 tai 3.3 määr iteltyjä polttoai neita.
Taulukko A3/19
Tyyppi 4 -test issä käytettävä bensiiniv ertailupolttoa ine 
Parametri Yksikk öRaja-ar vot
Testimenetelmä
Pienin Suur in
Tutkimusoktaaniluku, RON 95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Tiheys 15 °C:ssa kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1,2,3
Höyrynpaine kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1,2
Tislaus:
— haihtunut 70 °C:ssa til.-% 34,0 46,0 EN ISO 3405FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/261  
— haihtunut 100 °C:ssatil.-% 54,0 62,0 EN ISO 3405
— haihtunut 150 °C:ssa til.-% 86,0 94,0 EN ISO 3405
Hiilivetyanalyysi:
— olefiinit til.-% 6,0 13,0 EN 22854
— aromaattiset aineet til.-% 25,0 32,0 EN 22854
— bentseeni til.-% - 1,00 EN 22854
EN 238
JIS K2536-2,3,4
Happipito isuus massa-% 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Rikkipitois uus mg/kg — 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1,2,6,7
Lyijypitoi suus mg/l ei mitata EN 237
JIS K2255
Etanoli til.-% 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
MTBE ei mitata JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Metanoli ei mitata JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Kerosiini ei mitata JIS K2536-2,4 (a)
(a)Voidaan käyttää muuta kansallisen tai kansainvälisen standardin mukaista menetelmää.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/262 26.11.2021  
LIITE B4 
Ajo vast us ja dynamometr in säät äminen 
1. SOVEL TAMIS ALA
Tässä liitte essä kuvataan menettely , jolla määr itetään testia joneuv on ajovastus ja sen siirtäminen alustadyna ­
mometr iin.
2. TERMIT JA MÄÄRITELMÄ T
2.1. Ensisi jaisia ovat tämän säännön kohdassa 3 annetut termit ja määr itelmät. Jos tämän säännön kohdassa 3 ei 
ole annettu jotain määr itelmää, sovelletaan standardissa ISO 3833:1977 Road vehicles – Types – Terms and 
definitions annettuja määr itelmiä.
2.2. Vertailunopeuspist eet alkavat arvosta 20 km/h ja jatkuvat 10 km/h:n välein, ja suur in vertailunopeus 
määrä ytyy seuraa vien säännöst en perustee lla:
a)Suur in vertailunopeuspiste on 130 km/h tai sovelletta van testisyklin suur inta nopeutta välittömä sti 
suurem pi vertailunopeuspiste, jos arvo on pienempi kuin 130 km/h. Jos sovelletta vassa testisyklissä on 
vähemmän kuin 4 vaihetta (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe), voidaan valmista jan pyynnöstä 
ja vastuuviranomaisen suostumuksella nostaa suur immak si vertailunopeudeksi vertailunopeuspist e, joka 
on välittömäs ti suurempi kuin seuraa van nopeamman vaiheen suur in nopeus mutta enintään 130 km/h. 
Tässä tapaukse ssa ajovastus määr itetään ja alustadynamometr i säädetään samoja vertailunopeuspisteitä 
käyttämällä.
b)Jos sykliin sovellettava vertailunopeuspiste plus 14 km/h on suurem pi tai yhtä suur i kuin ajoneuvon suur in 
nopeus vmax, tämä vertailunopeuspiste jätetään pois rullaustestistä ja alustadynamometr in säätämisestä. 
Ajoneuv on suur immaksi vertailunopeuspistee ksi oteta an seuraavaksi pienempi vertailunopeuspiste .
2.3. Ellei toisin vaadita, syklin energiantar ve lasket aan liitte en B7 kohdan 5 mukaisesti sovellettavan ajosyklin 
tavoitenopeuskä yrältä.
2.4. f0, f1 ja f2 ovat ajovastusyhtälön F = f0 + f1 × v + f2 × v2 ajovastusk ertoimet, jotka määr itetään tämän liitteen 
mukaisesti.
f0 on vakioajo vastusker roin, joka pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti yhden 
desimaalin tarkkuuteen (N)
f1 on ensimmäisen asteen ajovastusker roin, joka pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti 
kolmen desimaalin tarkkuuteen (N/(km/h))
f2 on toisen astee n ajovastusker roin, joka pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti kolmen 
desimaalin tarkkuuteen (N/(km/h)2).
Ellei toisin mainita, ajovastusker toim et lasketaa n pienimmän neliösumman regressiolla vertailunopeus ­
pisteistä.
2.5. Pyörimismassa
2.5.1. Tekijän mr määr ittäminen
mr on kaikkien pyörien ja pyörien mukana pyörivien ajoneuv on komponenttien ekvivalentti teholli nen massa 
maantieaj ossa vaihde vapaalla (kg). mr mitataan tai lasketaan käyttämällä vastuuviranomaisen hyväks ymää 
soveltuvaa tekniikkaa. Tekijän mr arvoksi voidaan vaiht oehtoisesti arvioida 3 prosenttia ajokunt oisen 
ajoneuvon massan ja 25 kg:n summasta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/263  
2.5.2. Pyörimismassan soveltaminen ajovastuk seen
Rullausa jat siirretään voimi in ja päinv astoin ottaen huomioon sovellettava testimass a lisättynä massalla mr. 
Tämä koskee sekä tiellä että alustadynamometr illä teht äviä mittauksia .
2.5.3. Pyörimismassan soveltaminen iner tia-asetuksiin
Jos ajoneuv oa testataan nelip yörävet otilassa käytettä vällä dynamometr illa, alustadynamometr in ekvivalentti- 
iner tiamassan arvoksi asetetaan sovellettava testimassa.
Muussa tapaukse ssa alustadynamometr in ekvivalentti-iner tiamassan arvoksi asetetaan testimassa, johon 
lisätään niiden pyörien ekvivalentti tehollinen massa, jotka eivät vaikuta mittaustuloksiin, tai 50 prosenttia 
massan mr arvosta.
2.6. Testimassan asettamisessa käytetään lisämassoja, joilla painon jakautuminen ajoneuv ossa saadaan suunnilleen 
samaksi kuin massaltaan ajokuntoisess a ajoneuvossa. Kun kyse on luokan N ajoneuv oista tai luokan N 
ajoneuvoih in perustuvista henkilöajoneuv oista, lisämassat on sijoit ettava edustavalla tavalla, mikä on 
pyynnöstä perustelta va vastuuviranomaiselle. Painon jakautuminen ajoneuvossa on kirjattav a, ja sitä on 
käytettävä mahdollisissa myöhemmin tehtävissä ajovastuk sen määr ityste steissä.
3. YLEISET VAATIMUK SET
Valmistaja vastaa ajovastuske rtoimien oikeellisuudesta ja huolehtii siitä kaikkien ajovast usperheeseen 
kuuluvien tuotantoa joneuv ojen osalta. Ajov astukse n määr ittämis-, simulointi- ja laskentam enetelmissä ei saa 
soveltaa toleransseja, jotka johtaisivat tuotanto ajoneuv ojen ajovastuksen aliar vioimiseen. Yksi ttäisen 
ajoneuvon ajovastusker toimien oikeel lisuus on vastuuviranomaisen pyynnöstä osoite ttava.
3.1. Mittauste n yleinen tarkkuus, toistotarkkuus, erotuskyky ja taajuus
Yleisen mittaustarkkuuden on oltav a seuraa va:
a)Ajoneuv on nopeuden tarkkuus: ±0,2 km/h mittaustaajuude n ollessa vähintään 10 Hz
b)Aika: tarkkuus vähintään ±10 ms, toistotarkkuus ja erotuskyky vähintään 10 ms
c)Pyörän vääntömomentin tarkkuus: ±6 Nm tai ±0,5 prosenttia suur immasta mitatusta kokonaisväänt ömo ­
mentista sen mukaan, kumpi on suurem pi, koko ajoneuv on osalta, mittaustaajuus vähintään 10 Hz
d)Tuulen nopeuden tarkkuus: ±0,3 m/s mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz
e)Tuulen suunnan tarkkuus: ±3° mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz
f)Ilman lämpöti lan tarkkuus: ±1 °C mittaustaa juuden ollessa vähintään 0,1 Hz
g)Ilmanpa ineen tarkkuus: ±0,3 kPa mittaustaa juuden ollessa vähintään 0,1 Hz
h)Ajoneuv on massan tarkkuus mitattuna samalla vaa’alla ennen testiä ja sen jälkeen: ± 10 kg (± 20 kg kun 
ajoneuvon massa on yli 4 000 kg)
i)Reng aspaineen tarkkuus: ± 5 kPa
j)Pyörän pyörimisnopeuden tarkkuus: ±0,05 s-1 tai 1 prosentti sen mukaan, kumpi on suurem pi.
3.2. Tuulitunneliin sovellettavat kriteerit
3.2.1. Tuulen nopeus
Tuulen nopeuden vaihtelun on mittauk sen aikana oltava enintään ±2 km/h mitattuna testausalueen keskeltä. 
Tuulen mahdollisen nopeuden on oltav a vähintään 140 km/h.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/264 26.11.2021  
3.2.2. Ilman lämpöti la
Ilman lämpötilan vaiht elun on mittauksen aikana oltava enintään ±3 °C mitattuna testausalueen keskeltä. 
Lämmön jakautumisen vaiht elun suuttimen ulostulossa on oltava enintään ±3 °C.
3.2.3. Pyörteisyys
Pyörteisyyden intensit eetti Tu suuttimen koko ulostulolle asetetussa tasaisessa 3 × 3 -ruuduk ossa saa olla 
enintään 1 prosentti. Ks. kuva A4/1.
Kuva A4/1
Pyörteisyyden intensiteetti
Tu¼u0
U∞
jossa
Tu on pyörteisyyden intensi teetti
u'on pyörrevir tauksen nopeuden vaiht elu (m/s)
U∞ on vapaan virtauk sen nopeus (m/s).
3.2.4. Kiint eä kuriste (solid blockag e ratio)
Ajoneuv on aiheuttama kuriste εsb, joka ilmaistaan seuraa vasta yhtälöstä lasket tavana ajoneuvon otsapinta-alan 
ja suuttimen ulostulon pinta-alan osamääränä, saa olla enintään 0,35.
εsb¼Af
Anozzle
jossa
εsb on ajoneuv on aiheuttama kuriste
Af on ajoneuv on otsapinta-ala (m2)
Anozzle on suuttimen ulostulon pinta-ala (m 2).
3.2.5. Pyörien pyöriminen
Jotta pyörien aiheuttama aerodynaaminen vaikutus voidaan määr ittää asianmukaisesti, testia joneuvon pyörien 
on pyörittävä nopeudella, jonka tuloksena ajoneuv on nopeuden poikk eama tuulen nopeudesta on enintään ±3 
km/h.
3.2.6. Liikkuva hihna
Jotta voidaan simuloida fluidin virtausta testia joneuvon alustalla, tuulitunnelissa on oltav a liikkuva hihna, joka 
ulottuu ajoneuvon keulasta sen perään. Liikkuvan hihnan nopeus saa poike ta tuulen nopeudesta enintään ±3 
km/h.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/265  
3.2.7. Fluidin virtauskulma
Kallistuskulman α (Y-tasolla) ja kallistuskulman β (Z-tasolla) keskipoikk eama suuttimen ulostulon kohdalla saa 
yhdeksässä suuttimen alueelle tasaisesti sijoitetussa pisteessä olla enintään 1°.
3.2.8. Ilmanpa ine
Kokonaispaineen keskiha jonnan suuttimen ulostulon kohdalla on yhdeksässä suuttimen alueelle tasaisesti 
sijoitetuss a pisteessä oltava pienem pi tai yhtä suur i kuin 0,02.
σΔPt
q��
≤0,02
jossa
σ on painesuhteen ΔPt
q��
keskiha jonta
ΔPt on kokonaispaineen vaihte lu mittauspisteiden välillä (N/m2)
q on dynaaminen paine (N/m2).
Paineke rtoimen cp absoluuttinen ero etäisyydellä 3 metr iä tyhjän testauslohk on tasapainok eskipisteest ä etee n- 
ja taak sepäin ja suuttimen ulostulon keskipist een korkeudella saa olla enintään ± 0,02.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
jossa
cp on paineker roin.
3.2.9. Rajakerrok sen paksuus
Tuulen nopeuden on kohdassa x¼0(tasapainokeskipist e) oltava vähintään 99 prosenttia sisään tulevan 
virtauksen nopeudesta 30 mm tuulitunnelin lattian yläpuolella.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
jossa
δ99 on se etäisyys kohtisuorassa tienpintaan, jossa saavu tetaan 99 prosenttia vapaan virtauk sen 
nopeudesta (rajakerr oksen paksuus).
3.2.10. Kiinnitysjär jeste lmän aiheuttama kuriste
Kiinnitysjär jeste lmä ei saa olla kiinnitet tynä ajoneuvon etupuolelle. Kiinnitysjär jeste lmästä johtuva ajoneuvon 
otsapinta-alan kuriste εrestr saa olla enintään 0,10.
εrestr¼Arestr
Afjossa
εrestr on kiinnitysjär jeste lmän aiheuttama suhteel linen kuriste
Arestr on kiinnitysjär jeste lmän otsapinta-ala projisoituna suuttimen etupinnalle (m2)
Af on ajoneuv on otsapinta-ala (m2).
3.2.11. Tasapainon mittaustarkkuus x-ak selin suunnassa
Tuloks ena olevan voiman epätarkkuus x-ak selin suunnassa saa olla enintään ±5 N. Mitatun voiman 
resoluution toleranssi on ±3 N.
3.2.12. Mittaustarkkuus
Mitatun voiman toistotarkkuuden toleranssi on ±3 N.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/266 26.11.2021  
4. AJO VASTUK SEN MITT AAMINEN TIELL Ä
4.1. Tietestiä koskevat vaatimuks et
4.1.1. Ympäristöolosuht eet tietest issä
Ympäristöolosuht eet (tuuli, lämpöti la ja ilmanpai ne) mitataan tämän liitteen kohdan 3.1 mukaisesti. Tietojen 
oikeellisuuden tarkastamisessa ja tieto jen oikaisemisessa saa käyttää vain niitä ympäristöolosuhteiden arvoja, 
jotka on mitattu rullauks en aikana ja/tai vääntömomentin mittauk sen aikana.
4.1.1.1. Sallitut tuuliolot kiint eässä tai ajoneuvossa tehtä vässä tuulimittaukse ssa
4.1.1.1.1. Sallitut tuuliolot kiint eässä tuulimittauksessa
Tuulen nopeus ja suunta mitataan tuulimittar illa, joka sijoi tetaan testiti en varteen sellaiseen paikkaan ja 
sellaiselle korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustav immat. Jos testejä ei voida suor ittaa vastakkaisiin suuntiin 
samalla testiradan osuudella (esim. soik ealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on pakollinen), mitataan 
tuulen nopeus ja suunta testiradan vastakkaisilla osuuk silla.
Tuuliolosuhteiden on testiajopareissa täytettävä kaikki seuraavat vaatimuks et:
a)Tuulen nopeuden liukuvan kesk iarvon on oltav a viiden sekunnin mittausaikana alle 5 m/s.
b)Tuulen huippunopeus saa yli kahden perättäisen sekunnin aikana olla enintään 8 m/s.
c)Tuulen nopeuden aritmeettista keskiar voa edustavan testaus tiehen nähden poikittaisen vektori osan on 
oltav a pienem pi kuin 2 m/s.
Tuulik orjaukset lasketaan tämän liitteen kohdan 4.5.3 mukaisesti.
4.1.1.1.2. Sallitut tuuliolot ajoneuvossa tehtä vässä tuulimittaukse ssa
Ajoneuv ossa teht ävässä tuulimittaukse ssa on käytettä vä tämän liitteen kohdassa 4.3.2 kuvatun mukaista 
mittauslait etta.
Tuuliolosuhteiden on testiajopareissa täytettävä kaikki seuraavat vaatimuks et:
a)Tuulen nopeuden aritmeettisen keskiar von on oltava pienempi kuin 7 m/s.
b)Tuulen huippunopeus saa yli kahden perättäisen sekunnin aikana olla enintään 10 m/s.
c)Tuulen nopeuden aritmeettista keskiar voa edustavan testaus tiehen nähden poikittaisen vektori osan on 
oltav a pienem pi kuin 4 m/s.
4.1.1.2. Ilman lämpöti la
Ilman lämpöti lan olisi oltava alueella 5–40 °C.
Rullaukset voidaan valmistajan valinnan mukaan tehdä lämpötilassa 1–5 °C.
Jos rullaustestin aikana mitatun suur imman ja pienimmän lämpötilan ero on yli 5 °C, tehdään kullekin 
testiajolle erikseen lämpötilak orjaus käyttämällä kyseisen ajok erran ilmanlämpötilan aritmeettista keskiar voa.
Tällöin määr itetään ajovastusker toimien f0, f1 ja f2 arvot ja korjataan ne kunkin testia jopar in osalta. 
Kertoimien f0, f1 ja f2 lopullisina arvoina käytetään yksittäin korjattujen kertoimien f0, f1 ja f2 aritmeettisia 
keskiar voja.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/267  
4.1.2. Testaustie
Tien pinnan on oltava vaakasuora, tasainen, puhdas ja kuiva, eikä sillä saa olla esteitä tai tuuliestei tä, jotka 
voivat haitata ajovastuksen mittausta. Pinnan rakent een ja koostumuksen on edust ettava nykyai kaisia 
kaupunkivä ylien ja valtatei den pintoja (kiitorad oilla käytettä viä pinnoitteita ei siis sallita). Testaustien pitkittäis ­
kalte vuus saa olla enintään 1 prosenttia. Paikallinen kaltevuus 3 metr in etäisyydellä toisistaa n olevien pisteiden 
välillä saa poik eta tästä pitkittäiskalt evuudesta enintään 0,5 prosenttia. Jos testejä ei voida suor ittaa 
vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan osuudella (esim. soik ealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on 
pakollinen), testiradan samansuuntaist en osuuk sien pitkittäiskalt evuuk sien summan on oltava nollasta 0,1 
prosentin nousuun. Testaustien kallistuma saa olla enintään 1,5 prosenttia.
4.2. Valmistelu
4.2.1. Testiajoneuv o
Testiajoneuv on on vastatta va kaikilta kompon enteiltaan tuotanto sarjaa (esim. sivupeilien on oltav a samassa 
asennossa kuin tavanomaisessa ajossa, eikä korin aukk oja saa peittää). Jos ajoneuv o poikkeaa tuotanto ajo­
neuv osta, siitä on annetta va täydellinen kuvaus.
4.2.1.1. Testiajoneuv on valintaa koskevat vaatimuks et
4.2.1.1.1. Ilman interpoloi ntimenet elmän käyttöä
Valitaan perheestä (ks. tämän säännön kohdat 6.3.2 ja 6.3.3) testiajoneuv o (ajoneuv o H), jonka ajovastuk sen 
kannalta merkityk selliset ominaisuudet (ts. massa, ilmanv astus ja renkaiden vierintäv astus) yhdessä tuotta vat 
suur imman energiantar peen syklissä.
Jos yhden interpolo intiperheen erilaisten pyörien aerodynaamista vaikutusta ei tunneta, valintaper uste ena 
käytetään suur inta odotetta vissa olevaa ilmanv astusta. Ilmanv astuk sen voidaan odottaa olevan suur in 
pääsääntöi sesti sellaisissa pyörissä, joiden a) leve ys on suur in, b) halkaisi ja on suur in ja c) rake nne on avoimin 
(tässä tärk eysjärjestyksessä).
Pyörän valintaa ennen on sovellettava syklin suur imman energiantar peen vaatimusta.
4.2.1.1.2. Interpolointimenetelmän käyttö
Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää interpolointimenet elmää.
Tällöin valitaan kaksi testiajoneuv oa perheestä, joka täyttää sovellettavan perhettä koske van vaatimuks en.
Testiajoneuv oksi H valitaan ajoneuv o, joka tuottaa valinnassa suuremman ja mieluit en suur imman 
syklik ohtaisen energiantar peen, ja testiajoneuv oksi L ajoneuv o, joka tuottaa valinnassa pienemmän ja 
mieluit en pienimmän syklik ohtaisen energiantar peen.
Sekä testia joneuvo H että testiajoneuv o L varuste taan identtisesti kaikilla niillä lisävarusteilla ja/tai 
korimuodoilla, jotka valitaan sellaisiksi, joita ei oteta huomioon interpoloi ntimenet elmää sovellettaessa, siten 
että nämä lisävarusteet yhdessä tuottavat ajovast uksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksiensa (ts. 
massan, ilmanv astukse n ja renkaiden vierintäv astukse n) vuoksi syklin suur imman energiantar peen.
Jos yksittäiset ajoneuv ot voidaan varustaa täydellä vakiop yörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengas ­
sarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäp yöriä/- 
renkaita ei pidetä lisävarusteina.
4.2.1.1.2.1. Ajoneuv ojen H ja L väliste n erojen olisi ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuk sien osalta oltava 
seuraa vien vaatimusten mukaisia:
a)Ajov astusker toimien ekstr apolointia varten:
i)Jos liittee n B7 kohdassa 3.2.3.2.2.4 mukaisissa laskelmissa f0_ind on pienem pi kuin f*0_L tai suurem pi 
kuin f0_H (site n kuin nämä kertoimet on määr itelty kyseisessä kohdassa), on ajoneuv ojen H ja L välillä 
oltava vähintään seuraa vat erot:FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/268 26.11.2021  
Vier intävastusten eron on oltav a vähintään 1,0 kg/tonni ja massojen eron vähintään 30 kg. Jos 
vierintäv astust en ero on 0–1,0, massojen eron on oltav a vähintään 100 kg eikä 30 kg.
ii)Jos liittee n B7 kohdassa 3.2.3.2.2.4 mukaisissa laskelmissa f2_ind on pienem pi kuin f*2_L tai suurem pi 
kuin f2_H (site n kuin nämä kertoimet on määr itelty kyseisessä kohdassa), on ajoneuv ojen H ja L välillä 
oltava vähintään seuraa va ero:
ilmanv astusten (CD × Af) eron on oltava vähintään 0,05 m2. Jos valmista ja voi osoittaa, että tulokset 
ovat ekstrapoloinnin jälkeen edelleen järkeviä, voidaan alak ohdissa i–iii esitet yistä vähimmäisvaati ­
muksi sta luopua.
b)Kunkin ajovastusominaisuuden (massa, ilmanv astus ja renkaiden vierintäv astus) ja ajovastusk ertoimien f0 
ja f2 tapaukse ssa on ajoneuvon H arvon oltav a suurem pi kuin ajoneuv on L arvo. Muussa tapaukse ssa 
kyseiseen ajovastuksen kannalta merkitykselliseen ominaisuuteen sovelletaan huonoimman tapaukse n 
arvoa. Tämän kohdan vaatimuksista voidaan valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen 
suostumuksella luopua.
4.2.1.1.2.2. Jotta ajoneuv ojen H ja L ero olisi riittävä tietyn ajovast uksen kannalta merkityksellisen ominaisuuden osalta tai 
jotta tämän liitteen kohdan 4.2.1.1.2.1 vaatimukset voitaisiin täyttää, valmista ja voi keinote koisesti huonontaa 
ajoneuvoa H esimerkiksi käyttämällä suurempaa testimassaa.
4.2.1.2. Perheitä koskevat vaatimuks et
4.2.1.2.1. Vaatimuk set interpolointiper heen soveltamiselle ilman interpoloi ntimenet elmää
Interpolointiperheen määr ittämisper usteet annetaan tämän säännön kohdassa 6.3.2.
4.2.1.2.2. Vaatimuk set interpolointiper heen soveltamiselle interpolointimenetelmää käyttäen ovat seuraa vat:
a)Tämän säännön kohdassa 6.3.2 lueteltujen interpoloi ntiperhettä koske vien perusteiden on täytyttä vä.
b)Liitt een B6 kohdissa 2.3.1 ja 2.3.2 vahvistet tujen vaatimusten on täytyttä vä.
c)On tehtävä liitteen B7 kohdassa 3.2.3.2 esitetyt laskelmat.
4.2.1.2.3. Ajov astusperheen sove ltamista koskevat vaatimuks et
4.2.1.2.3.1. Valmistajan pyynnöstä ja tämän säännön kohdan 6.3.3 perusteiden täyttyessä lasketa an interpoloi nti­
perheeseen kuuluvien ajoneuv ojen H ja L ajovastusar vot.
4.2.1.2.3.2. Tämän liitte en kohdassa 4.2.1.1.2 määr iteltyjä testiajoneuv oja H ja L nimitetään ajovastusperheen yhte ydessä 
ajoneuvoiksi HR ja LR.
4.2.1.2.3.3. Ajov astusperheen ajoneuvoj en HR ja HL syklik ohtaisen energiantar peen eron on oltava vähintään 4 prosenttia 
ja enintään 35 prosenttia, kun perustana on ajoneuv on HR energiantar ve kokonaisessa ryhmän 3 WLTC- 
syklissä.
Jos ajovastusperheessä on useita voimansiir toja, käytetään ajovastuk sen määr ittämisessä voiman siirtoa, jossa 
tehohäviöt ovat suur immat.
4.2.1.2.3.4. Jos kitkaeron aiheutta van ajoneuv ovaihtoehdon ajovastusero määr itetään tämän liittee n kohdan 6.8 
mukaisesti, on teht ävä uusi ajovastusperhelaskelma, joka sisältää uuden ajovastusperheen ajoneuvon L ja 
ajoneuvon H ajovastuserot.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
jossa
N tark oittaa uuden ajovastusperheen ajovastusk ertoimia
R tark oittaa vertailua jovastusp erheen ajovastusker toimia
Delta tark oittaa tämän liittee n kohdan 6.8.1 mukaisesti määr itettyjä ajovastuserok ertoim ia.
4.2.1.3. Testiajoneuv on valintaa ja perhettä koskevie n vaatimusten sallitut yhdistelmät
Tauluk ossa A4/1 esitet ään tämän liitteen kohdissa 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kuvattujen testia joneuvon valintaa ja 
perhettä koskevie n vaatimuste n sallitut yhdistelmät.
Taulukko A4/1
Testiajoneuv on valint aa ja perhettä koskevien vaatimusten sallitut yhdistelmät 
Täytettä vät 
vaatimukset1) Ilman 
interpolointimene -
telmää2) 
Interp olointimene -
telmä ilman 
ajovastusperhettä3) Sovelletaan 
ajovastusperhettä4) Interpolo intimenet elmä 
yhtä tai useampaa 
ajovastusperhettä käyttäen
Ajov astuste stiajo -
neuv oTämän liitte en 
kohta 4.2.1.1.1Tämän liitte en 
kohta 4.2.1.1.2Tämän liitte en 
kohta 4.2.1.1.2–
Perhe Tämän liitte en 
kohta 4.2.1.2.1Tämän liitte en 
kohta 4.2.1.2.2Tämän liitte en 
kohta 4.2.1.2.3Tämän liitte en 
kohta 4.2.1.2.2
Lisäksi – – – Sovelletaan sarak etta 3 
”Sovelletaan 
ajovastusperhettä” ja 
tämän liitteen kohtaa 
4.2.1.3.1.
4.2.1.3.1. Interpolointiperheen ajovastusten johtaminen ajovastusperheestä
Ajoneuv ojen HR ja/tai LR ajovastuk set määr itetään tämän liitteen mukaisesti.
Ajov astusperheeseen kuuluvien interpolointiperheen ajoneuvojen H (ja L) ajovastuk set lasketaa n liitte en B7 
kohtien 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 mukaisesti
a)käyttämällä yhtälöissä syötetiet oina ajoneuvojen H ja L asemesta ajoneuvoj a HR ja LR
b)käyttämällä yksittäistä ajoneuvoa koske vina syötetietoina interpoloi ntiperheen ajoneuvon H (tai L) 
ajovast usparametreja (testimassa, Δ(C D ×A f) verrattuna ajoneuv oon LR ja renkaiden vierintävastus)
c)toistamalla tämä laske lma kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien interpolointiperheiden kullekin 
ajoneuvolle H ja L.
Ajov astusint erpolointi tehdään vain niille ajovastuksen kannalta merkityk sellisille ominaisuuk sille, joiden 
havaittiin olevan erilaiset testia joneuv oissa LR ja HR. Muiden ajovastuk sen kannalta merkitykselli sten 
ominaisuuksien osalta sovelletaan ajoneuvon HR arvoja.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/270 26.11.2021  
Interpolointiperheen ajoneuv ot H ja L voidaan johtaa eri ajovastusperheistä. Jos näiden ajovastusperheiden ero 
johtuu eromenet elmän (”delta-menet elmä”) soveltamisesta, toimitaan tämän liittee n kohdan 4.2.1.2.3.4 
mukaisesti.
4.2.1.4. Ajov astusmatr iisiperheen sove ltaminen
Ajov astukse n määr ittämisessä käytetään ajoneuvoa, joka täyttää tämän säännön kohdan 6.3.4 kriteer it eli joka
a)edustaa ajovastusmatr iisiperheeseen sisällyt ettäväksi tark oitettua valmiiden ajoneuvojen suunnit eltua 
sarjaa siltä osin kuin kyse on heik oimmaksi arvioidusta arvosta CD ja korin muodosta ja
b)edustaa ajovastusmatr iisiperheeseen sisällyt ettäväksi tark oitettua valmiiden ajoneuvojen suunnit eltua 
sarjaa siltä osin kuin kyse on lisävarusteiden massan arvioidusta keskiar vosta .
Jos valmiille ajoneuvoll e ei voida määr itellä edustav aa korin muotoa, testia joneuv o varuste taan nelikulmion 
muotoi sella laatik olla, jonka kulmat on pyöristetty enintään 25 mm:n säteeseen ja jonka leveys vastaa 
ajovastusmatr iisiperheeseen kuuluvien ajoneuv ojen suur inta leve yttä ja korkeus on testiajoneuv on 
kokonaisk orkeus 3,0 ± 0,1 m laatikk o mukaan luettuna.
Valmistaja ja vastuuviranomainen päättävät yhdessä, mikä ajoneuv on testimalli on edustava.
Määr itetään sekä ajoneuvon HM että LM testimassa, renkaiden vierintävastus ja otsapinta-ala siten, että 
ajoneuvo HM tuottaa suur imman ja ajoneuvo LM pienimmän syklik ohtaisen energiantar peen ajovastusmatr iisi­
perheessä. Valmistaj a ja vastuuviranomainen sopivat yhdessä ajoneuvojen HM ja LM ajoneuvoparametreista.
Lasket aan kaikkien ajovastusmatri isiperheeseen kuuluvien yksittäist en ajoneuv ojen, myös ajoneuv ojen HM ja 
LM, ajovastus tämän liittee n kohdan 5.1 mukaisesti.
4.2.1.5. Liikut eltavat aerodynaamiset korinosat
Testiajoneuv ojen liikutelta vien aerodynaamiste n korinosien on ajovastusta määr itettäessä toimittava niin kuin 
niiden on määrä toimia WLTP-menet elmän tyyppi 1 -testin olosuhtei ssa (testilämpöti la, ajoneuvon nopeus- ja 
kiihdytysalue, moottori n kuor mitus jne.)
Kaikkia ajoneuv on järjestelmiä, jotka muuttavat ajoneuv on ilmanv astusta dynaamisesti (esim. ajoneuvon 
korke uden säätö), pidetään liikute ltavina aerodynaamisina korinosina. Mikäli tuleviin ajoneuvoihin 
asennetaan liikutelta via aerodynaamisia elementt ejä tai lisävarusteita, joiden vaikutus ilmanv astukse en 
oikeuttaa lisävaatimukset, otetaan käyttöön uusia asianmukaisia vaatimuks ia.
4.2.1.6. Punnitus
Valittu ajoneuv o punnitaan testikuljetta jineen ja varusteineen ennen ajovastuksen määr ittämismenett elyä ja 
sen jälkeen, jotta voidaan määr ittää massan aritmeettinen keskiar vo mav. Ajoneuvon massan on oltava 
suurem pi tai yhtä suur i kuin ajoneuvon H tai ajoneuvon L testimassa ajovastuk sen määr ittämismenettelyn 
alussa.
4.2.1.7. Testiajoneuv on konfiguraatio
Testiajoneuv on konfiguraatio on kirjattava, ja sitä on käytettä vä mahdollisissa myöhemmin teht ävissä 
rullaustest eissä.
4.2.1.8. Testiajoneuv on kunt o
4.2.1.8.1. Sisääna jo
Ajoneuv olle on tehtävä ennen sille tehtä vää testiä vähintään 10 000 km:n mutta enintään 80 000 km:n 
sisääna jo.
Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää ajoneuvoa, jolla on ajettu vähintään 3 000 km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/271  
4.2.1.8.2. Valmistajan eritelmät
Ajoneuv on on vastattava valmistajan suunnittele man tuotanto ajoneuv on eritelmiä, jotka koskevat 
reng aspaineita (tämän liitte en kohta 4.2.2.3), pyörien suuntausta (tämän liitte en kohta 4.2.1.8.3), maa varaa, 
ajoneuvon korkeutta, ajolaitt een ja pyörien laakeri en voiteluaineita ja jarrujen säätöä epäedustavan 
laahauksen välttämiseksi.
4.2.1.8.3. Pyörien suuntaus
Pyörien aurauskulma ja kallistuma on säädettävä suur impaa n poikk eamaansa ajoneuv on pituusak selista 
valmista jan määr ittelemällä säätöaluee lla. Jos valmistaja määrää arvot ajoneuvon pyörien aurauskulmalle ja 
suuntaukselle, käytetään näitä arvoja. Valmistaj an pyynnöstä voidaan käyttää arvoja, joissa poikk eama 
pituusakselista on suurem pi kuin määrätyissä arvoissa. Määrättyjä arvoja on käytettävä vertailuar voina 
kaikissa kunnossapitot oimissa ajoneuv on käyttöiän aikana.
Muut pyörien suuntauk seen liittyvät säädettävät parametr it (kuten olkatapin kallistuma) on asetetta va 
valmista jan suosittelemiin arvoihin. Jollei suosit eltuja arvoja ole, ne on asetettava valmista jan määr ittelemän 
vaiht elualueen aritmeettiseen kesk iarvoon.
Nämä säädettävät parametr it ja asetusar vot on kirjattav a.
4.2.1.8.4. Suljetut luukut ja vastaav at
Moottoritilan kansi, tavaratilan kansi, käsisäätöiset liikkuvat paneelit ja kaikki ikkunat on pidettä vä suljettuina 
ajovastusta määr itettäessä.
4.2.1.8.5. Ajoneuv on vapaar ullaustila
Jos dynamometr in asetuksia ei ei-toistetta vissa olevien voimien vuoksi voida määr ittää tämän liitteen kohdassa 
8.1.3 tai 8.2.3 esitettyj en kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varuste ttava vapaar ullaustilalla. Ajoneuv on 
vapaar ullaustila edellyttää vastuuviranomaisen hyväks yntää, ja viranomaisen on kirjattav a sen käyttö.
Jos ajoneuv o on varuste ttu vapaar ullaustilalla, tila on kytkettä vä käyttöön sekä ajovastusta määr itettäess ä että 
alustadynamometr illä.
4.2.2. Renkaat
4.2.2.1. Renkaiden vierintävastus
Renkaiden vierintäv astukse t mitataan E-säännön nro 117, muutossar ja 02, liitteen 6 taikka vastaav an 
kansainv älisesti hyväks ytyn menett elyn mukaisesti. Vier intäv astukse t linjataan vastaav ien alueellist en 
menett elyjen (esim. asetus (EU) N:o 1235/2011) mukaisesti ja luokit ellaan tauluk ossa A4/2 annettujen 
vierintävastusluokkien mukaisesti.
Taulukko A4/2
Luokkien C1, C2 ja C3 renkaiden energiatehokkuusluok at vier intävast uske rtoimien (RR C) mukaan ja 
näiden energiatehokkuusluokkien osalta inter poloinnissa käytettävät RRC-ar vot (kg/t onnia) 
Energiate -
hokkuus -
luokkaLuokan C1 renkaiden RRC- 
arvoalueLuokan C2 renkaiden RRC- 
arvoalue Luokan C3 renkaiden RRC-ar voalue
1 RRC ≤ 6,5 RRC ≤ 5,5 RRC ≤ 4,0
2 6,5 < RRC ≤ 7,7 5,5 < RRC ≤ 6,7 4,0 < RRC ≤ 5,0
3 7,7 < RRC ≤ 9,0 6,7 < RRC ≤ 8,0 5,0 < RRC ≤ 6,0
4 9,0 < RRC ≤ 10,5 8,0 < RRC ≤ 9,2 6,0 < RRC ≤ 7,0
5 10,5 < RRC ≤ 12,0 9,2 < RRC ≤ 10,5 7,0 < RRC ≤ 8,0
6 RRC > 12,0 RRC > 10,5 RRC > 8,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/272 26.11.2021  
Energiate -
hokkuus -
luokkaInterpoloinnissa luokan C1 
renkaiden osalta käytettävä RCC- 
arvoInterpoloinnissa luokan C2 
renkaiden osalta käytettävä RCC- 
arvoInterpoloinnissa luokan C3 
renkaiden osalta käytettä vä RCC- 
arvo
1 RRC = 5,9 (*) RRC = 4,9 (*) RRC = 3,5 (*)
2 RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5
3 RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5
4 RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 6,5
5 RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 7,5
6 RRC = 12,9 RRC = 11,2 RRC = 8,5
(*)Ainoastaan taso 1A: Jos todellinen RRC-ar vo on pienempi kuin tämä arvo, käytetään inter poloinnissa renkaan todellista 
vierintäva stusar voa tai sitä korkeam paa arvoa, joka on enintään yhtä suur i kuin tässä ilmoitettu arvo.
Jos interpoloi ntimenet elmää sove lletaan vierintäv astukse en, interpol ointimenete lmän syöteti etoina käytetään 
testiajoneuv oihin L ja H asennettujen renkaiden tode llisia vierintäv astusar voja. Interp olointiperheen 
yksittäisen ajoneuvon tapaukse ssa käytetään asennettujen renkaiden energiatehokkuusluokan vierintäv astus ­
kerrointa.
Jos yksittäiset ajoneuv ot voidaan varustaa täydellä vakiop yörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä talvirengas ­
sarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman pyöriä, lisäp yöriä/- 
renkaita ei pidetä lisävarusteina.
4.2.2.2. Renkaan kunto
Testissä käytettävi ä renkaita koske vat vaatimuks et:
a)Renkaiden ikä saa olla enintään 2 vuotta valmistuspäivästä.
b)Renkaille ei ole saanut tehdä muuta erityistä käsittelyä (esim. kuumennus tai keinote koinen 
vanhentaminen) kuin kulutuspinnan alkuperäisen muodon mukainen hionta.
c)Renkaat on sisäänajetta va tiellä vähintään 200 km:n matkan ennen ajovastuksen määr ittämistä.
d)Renkaiden kulutuspinnan syvyyden on ennen testiä oltav a tasaisesti 100–80 prosenttia kulutuspinnan 
alkuperäisestä syvyydestä renkaan koko kulutuspinnan leve ydeltä.
Kulutuspinnan syvyyden mittaamisen jälkeinen ajoma tka saa olla enintään 500 km. Jos ajomatka on pitempi 
kuin 500 km, kulutuspinnan syvyys mitataan uudelleen.
4.2.2.3. Reng aspaine
Etu- ja takarenkaat täytetään arvoon, joka vastaa sen rengaspainealueen alara jaa, jonka ajoneuvon valmistaja 
on määr itellyt asianomaisella akselilla olevalle valitulle renkaalle rullaustestimassalla.
4.2.2.3.1. Reng aspaineen säätäminen
Jos ympäristön lämpöti lan ja seisontaläm pötilan ero on yli 5 °C, rengaspaineet tarkiste taan seuraa vasti:
a)Renkaita seisotetaan yli tunnin ajan paineessa, joka on 10 prosenttia suurem pi kuin tavoitepaine.
b)Renga spaine laske taan ennen testiä tämän liitteen kohdassa 4.2.2.3 esitettyyn paineeseen, jolle tehdään 
seisonta-alueen lämpöti lan ja ympär istön lämpötilan eron huomioon ottamiseksi tarkistus 0,8 kPa/1 °C 
seuraa van yhtälön mukaisesti:
Δpt¼0,8×ðT soak – T ambÞFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/273  
jossa
Δpton rengaspaineen tarkistus, jonka arvo lisätään tämän liitteen kohdassa 4.2.2.3 määr iteltyyn 
reng aspaineeseen (kPa)
0,8 on paineentarkistusteki jä (kPa/°C)
Tsoak on renkaan seisonta-alueen lämpöti la (°C)
Tamb on ympär istön lämpötila (°C).
c)Ennen paineen tarkistamista ja ajoneuvon lämmittämistä renkaat suojataan ulkoisilta lämmönlähtei ltä, 
myös auringolta.
4.2.3. Mittauslaitt eet
Mittauslaitt eet on asennettav a niin, että minimoidaan niiden vaikutus ajoneuv on aerodynaamisiin 
ominaisuuksiin.
Jos asennetun laitteen vaikutuksen arvoon (CD × Af) odotet aan olevan suurempi kuin 0,015 m2, ajoneuv olle 
tehdään arvon CD × Af määr ittämisek si mittaus laitteen kanssa ja ilman sitä tuulitunnelissa, joka täyttää tämän 
liitte en kohdan 3.2 kriteerit. Vastaava erotus vähennetään arvosta f2. Valmistaj an pyynnöstä ja vastuuvira ­
nomaisen suostumukse lla voidaan näin määr itettyä arvoa käyttää samanlaisiin ajoneuv oihin, joissa laitteiden 
vaikutuksen oletetaan olevan sama.
4.2.4. Ajoneuv on lämmittäminen
4.2.4.1. Tiellä
Lämmitys tehdään pelkästään ajoneuv oa ajamalla.
4.2.4.1.1. Ennen lämmittämistä ajoneuvoa hidaste taan kytkin vapautettuna tai automaat tivaihteist o vapaa-asennossa 
jarruttamalla sitä maltillisesti nopeudesta 80 km/h nopeut een 20 km/h 5–10 sekunnin aikana. Tämän 
jarrutuk sen jälkeen jarrujär jestelmää ei saa enää käyttää eikä säätää manuaalisesti.
Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella jarruja voidaan käyttää myös lämmittämisen 
jälkeen samalla hidastuvuudella kuin tässä kohdassa kuvataan ja silloinkin vain kun se on tarpeen.
4.2.4.1.2. Lämmittäminen ja vakauttaminen
Kaikkia ajoneuvoja on ajetta va nopeudella, joka vastaa 90:ää prosenttia sovelletta van WLTC-syklin 
suur immasta nopeudesta. Ajoneuvoa voidaan ajaa nopeudella, joka vastaa 90:ää prosenttia seuraavaksi 
nopeamman vaiheen suur immasta nopeudesta (ks. taulukk o A4/3), jos tämä vaihe lisätään sovellettavaan 
WLTC-lämmitysmenetelmään, joka määr itellään tämän liittee n kohdassa 7.3.4. Ajoneuvoa lämmitetään 
vähintään 20 minuuttia, kunnes olosuhteet ovat vakiintuneet.
Taulukko A4/3
Lämmittäminen ja vak auttaminen eri vaiheissa (tapauksen mukaan) 
Syklin ryhmä Sovelletta va WLTC-sykli90 % suur immasta 
nopeudestaSeuraavaksi nopeamp i vaihe
Ryhmä 1 hidas 1 + kesk inopea 1 58km/h –
Ryhmä 2hidas 2 + keskinopea 2 + nopea 2 + 
moottoritie 2111 km/h –
hidas 2 + keskinopea 2 + nopea 2 77km/h moottori tie (111 km/h)
Ryhmä 3hidas 3 + keskinopea 3 + nopea 3 + 
moottoritie 3118 km/h –
hidas 3 + keskinopea 3 + nopea 3 88km/h moottori tie (118 km/h)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/274 26.11.2021  
4.2.4.1.3. Vakaan tilan kriteeri
Ks. tämän liitte en kohta 4.3.1.4.2.
4.3. Ajov astukse n mittaaminen ja laskem inen rullausmenetelmällä
Ajov astus mitataan käyttämällä joko kiint eää tuulimittausta (tämän liitteen kohta 4.3.1) tai ajoneuvossa 
tehtävää tuulimittausta (tämän liitteen kohta 4.3.2).
4.3.1. Rullausmenete lmä kiint eällä tuulimittauksella
4.3.1.1. Ajov astuskä yrän määr ittämisessä käytettävi en vertailunopeuk sien valinta
Ajov astukse n määr ittämisessä käytettävät vertailunopeudet valitaan tämän liitteen kohdan 2.2 mukaisesti.
4.3.1.2. Tietojen kerääminen
Testin aikana mitataan kulunut aika ja ajoneuvon nopeus vähintään 10 Hz:n taajuu della.
4.3.1.3. Ajoneuv on rullausmenet elmä
4.3.1.3.1. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on lämmitetty tämän liitteen kohdassa 4.2.4 kuvatulla menett elyllä, ja välittömäst i 
ennen kutakin rullausa joa ajoneuv oa kiihdyt etään 10–15 km/h suur inta vertailunopeutta suurem paan 
nopeut een ja ajetaan tällä nopeudella enintään 1 minuutin ajan. Välitt ömästi sen jälkeen aloit etaan vapaa 
rullaus.
4.3.1.3.2. Vapaan rullauks en aikana vaiht eiston on oltava vapaa-asennossa. Ohjausp yörän liikkei tä on vältettä vä niin 
pitkälle kuin mahdollista, eikä ajoneuv on jarruja saa käyttää.
4.3.1.3.3. Testi toistetaan, kunnes rullausmenete lmästä saadut tulok set täyttävä t tämän liittee n kohdassa 4.3.1.4.2 
asetetut tilastollisen tarkkuuden vaatimukset.
4.3.1.3.4. Jokainen rullaus on hyvä tehdä ilman katk oja, mutta siinä tapauk sessa, että tieto ja ei voida kerätä yhdellä 
ajokerr alla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta, testi voidaan tehdä niin, että rullausten ensimmäinen ja 
viimeinen vertailunopeus eivät välttämättä ole suur immat ja pienimmät vertailunopeudet. Tällöin sove lletaan 
seuraa via lisävaatimuksia:
a)Kussakin rullauks essa ainakin yhden vertailunopeuden on oltava päällekkäinen välittömä sti suuremman 
nopeusalueen rullauksen kanssa. Tätä vertailunopeutta kutsutaan katk opist eeksi .
b)Kunkin päällekkäisen vertailunopeuden kohdalla edellytetään, että välittömäs ti pienemmän nopeusalueen 
rullauks en keskimääräinen voima ei poikk ea välittömäs ti suuremman nopeusalueen rullauksen 
keskimääräisestä voimasta enempää kuin ±10 N tai ±5 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on 
suurem pi.
c)Pienemmän nopeusalueen rullauks en päällekkäisen vertailunopeuden tieto ja saa käyttää vain vaatimuks en 
b täyttymisen tarkastamiseen. Se on jätettävä pois tämän liitteen kohdassa 4.3.1.4.2 määr itellyn 
tilast ollisen tarkkuuden arvioinnista.
d)Nopeuden päällekkäisyys saa olla alle 10 km/h, ei kuit enkaan alle 5 km/h. Tällöin on vaatimuks en b 
täyttyminen tarkaste ttava joko ekstrapoloimalla pienemmän ja suuremman nopeusaluesegmentin 
polynomikä yrät 10 km:n/h päällekkäisyyt een tai vertaamalla sitä kyseisen nopeusalueen keskimääräiseen 
voimaan.
4.3.1.3.5. Rullaukset on hyvä tehdä peräkkäin ilman aiheettoman pitkiä tauk oja. Jos rullauste n välillä on tauk o (jonka 
aikana kuljettaja lepää, ajoneuvon kunt o tarkaste taan tms.), lämmitetä än ajoneuvo uudelleen kohdan 4.2.4 
mukaisesti ja aloitet aan rullauks et uudelleen sen jälkeen.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/275  
4.3.1.4. Vapaar ullausa jan mittaaminen
4.3.1.4.1. Mitataan vertailunopeutta vj vastaav a rullausaika, joka on ajoneuvon hidastumiseen nopeudesta (vjþ5km=h ) 
nopeut een (vj – 5km=h ) kuluva aika.
4.3.1.4.2. Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu vähintään kaksi mittaustulospar ia, jotka täyttävät 
seuraa van yhtälön määr ittelemän tilast ollisen tarkkuuden pj:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0,030
jossa
pj on vertailunopeudella vj tehtyjen mittausten tilast ollinen tarkkuus
n on mittaustulospar ien lukumäärä
Δtpj on rullausa jan harmoninen keskiar vo vertailunopeudella vj sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
jossa
Δtji on mittaustulospar in i nopeudella vj mitatun rullausa jan harmoninen keskiar vo sekunte ina saatuna 
seuraa vasta yhtälöstä:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
jossa
Δtjaija Δtjbi ovat mittauk sen i vertailunopeudella vj tehdyn mittauk sen rullausa jat sekunteina 
suunnissa a ja b
σj on standardipoikkea ma sekunte ina määr itettynä seuraa vasti:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n – 1∑n
i¼1ðΔt ji – Δt pjÞ2r
h on tauluk ossa A4/4 annettu kerroin.
Taulukko A4/4
Ker roin h arvon n funktiona 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/276 26.11.2021  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3. Jos yhtee n suuntaan tehtä vän mittauksen aikana ilmenee ajovastuste stiin selvästi vaikutta va ulkoinen tekijä tai 
kuljettajan toimen pide, kyseinen mittaus ja vastakkaiseen suuntaan tehty vastaava mittaus hylätään. Kaikki 
hylätyt tiedot ja hylkäämis en syy kirjataan. Hylättyjen mittaustulospar ien lukumäärä saa olla enintään 1/3 
tulospar ien kokonaismäärästä. Katkaistujen mittausajo jen tapaukse ssa hylkä ysper usteita sovelletaan kaikkiin 
nopeusalueisiin.
Tietojen validiteett iin liittyvän epävarmuud en ja käytännön syiden vuoksi mittausajopareja voidaan tehdä 
enemmänkin kuin tämän liitteen kohdassa 4.3.1.4.2 edellyte tään. Mittausajopareja saa kuit enkin olla enintään 
30 kappaletta, mukaan luettuina tässä kohdassa kuvatut hylätyt parit. Tällaisessa tapaukse ssa tietojen arviointi 
tehdään tämän liitteen kohdan 4.3.1.4.2 mukaisesti. Arviointi aloite taan ensimmäisestä mittausajopar ista, ja 
siihen otetaan mukaan niin monta perättäistä ajopar ia kuin tarvitaan tilastollisen tarkkuuden saavuttamiseksi 
tieto jouk ossa, jossa hylät tyjen parien osuus on enintään 1/3. Loput ajopar it jätetään huomiotta.
4.3.1.4.4. Seuraav alla yhtälöllä laske taan ajovastuk sen aritmeettinen keskiar vo, kun käytetään suuntak ohtaisten 
rullausaik ojen harmonista keskiar voa.
Fj¼1
3,6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
jossa
Δv on 5 km/h
Δtj on nopeudella vj tehtyjen suuntak ohtaisten rullausaikamittaustulosten harmoninen keskiar vo 
sekunteina saatuna seuraa vasta yhtälöstä:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
jossa
Δtjaja Δtjb
ovat vertailu ­
nopeutta vjvastaav at suuntiin a ja b mitattujen rullausaik ojen aritmeettiset kesk iarvot sekunteina saatuna 
seuraa vista kahdesta yhtälöstä:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
ja
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi.
jossa
mav on ennen ajovastuksen määr ittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuv on massojen 
aritmeettinen kesk iarvo (kg)
mr on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän liittee n kohdan 2.5.1 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/277  
Ajov astusyhtälön kertoimet f0, f1 ja f2, lasket aan pienimmän neliösumman regressiolla.
Jos testatta va ajoneuvo on ajovastusmatr iisiperhettä edustava ajoneuvo, asetetaan kertoim en f1 arvo nollaan ja 
laske taan kertoimet f0 ja f2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.
4.3.1.4.5. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen
Tämän liitteen kohdassa 4.3.1.4.4 määr itetty käyrä korjataan vertailuolosuht eisiin tämän liitte en kohdan 4.5 
mukaisesti.
4.3.2. Rullausmenete lmä ajoneuvossa tehtä vällä tuulimittaukse lla
Ajoneuv o lämmitetään ja vakautet aan tämän liitte en kohdan 4.2.4 mukaisesti.
4.3.2.1. Ajoneuv ossa tehtävässä tuulimittauksessa käytettä vät lisälaittee t
Ajoneuv ossa oleva tuulimittar i ja laitteist o kalibroidaan käyttämällä niitä testiajoneuv ossa, jos kalibrointi 
tapahtuu testiä varten tehtä vän lämmittämisen aikana.
4.3.2.1.1. Mitataan suhteellinen tuulennopeus vähintään taajuu della 1 Hz ja tarkkuudella 0,3 m/s. Tuulimittar in 
kalibroinnissa on otett ava huomioon ajoneuvon aiheuttama kuriste.
4.3.2.1.2. Tuulen suunnan on oltav a suhteessa ajoneuv on etenemissuuntaan . Suhteel linen tuulen suunta (virtaussuunta, 
yaw) mitataan 1 asteen resoluutiolla ja 3 astee n tarkkuudella. Laitteen kuollut alue saa olla enintään 10 
astetta, ja se on suunnattava ajoneuvon takaosaa kohti.
4.3.2.1.3. Tuulimittar i kalibroidaan ennen rullaustestiä tuulen nopeuden ja virtaussuuntapoikke aman suhteen 
standardin ISO 10521-1:2006(E) liitteen A mukaisesti.
4.3.2.1.4. Tuulimittar in aiheuttaman kuristevaikutuksen minimoimiseksi tehdään sen suhteen korjaus standardin ISO 
10521-1:2006(E) liitteen A mukaisessa kalibrointimenettelyssä.
4.3.2.2. Ajov astuskä yrän määr ittämisessä käytettävän ajoneuvon nopeusalueen valinta
Testiajoneuv on nopeusalue valitaan tämän liitteen kohdan 2.2 mukaisesti.
4.3.2.3. Tietojen kerääminen
Menett elyn aikana mitataan kulunut aika, ajoneuv on nopeus ja ilma virran liiken opeus (nopeus ja suunta) 
suht eessa ajoneuvoon vähintään 5 Hz:n taajuu della. Ympäristön lämpöt ila synkronoidaan ja mitataan 
vähintään 0,1 Hz:n taajuu della.
4.3.2.4. Ajoneuv on rullausmenet elmä
Mittaukset tehdään mittauspareina vastakkaisiin suuntiin, kunnes on suor itettu vähintään kymmenen 
peräkkäistä mittausta (viisi paria). Jos ajoneuv ossa olevalla tuulimittar illa teht ävän testin olosuhteet eivät 
toteudu yksittäisessä mittauksess a, mittauspar i eli kyseinen mittaus ja vastakkaiseen suuntaan tehty vastaa va 
mittaus hylätään. Lopulliseen analyysiin sisällytetään kaikki validit mittauspar it siten, että rullausmittauspareja 
on vähintään viisi. Tilastolli sen validoinnin kriteerit kuvataan tämän liitteen kohdassa 4.3.2.6.10.
Tuulimittar i asennetaan paikkaan, jossa sen vaikutus ajoneuvon käyttöominaisuuks iin on mahdollisimman 
pieni.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/278 26.11.2021  
Tuulimittar in asennusvaiht oehdot:
a)Käytetään vartta, joka sijoitetaan noin 2 metr iä ajoneuvon etummaisen aerodynaamisen patopi steen 
etupuolelle.
b)Tuulimittar i sijoit etaan ajoneuvon katolle sen keskilinjalle. Jos mahdollista, tuulimittar i asennetaan 
enintään 30 cm:n päähän tuulilasin yläreunasta.
c)Tuulimittar i sijoitetaan ajoneuvon moottoritilan kannelle sen keskilinjalle ajoneuvon keulan ja tuulilasin 
alareunan välisen etäisyyden keskipist eeseen.
Tuulimittar i on kaikissa tapauksi ssa asennettav a tienpinnan suuntaisesti. Jos käytetään asennuspaikkaa b tai c, 
rullaustuloksia on mukautetta va analyyttisesti siten, että tuulimittar in aiheuttama lisäilman vastus otetaan 
huomioon. Mukautus tehdään testaamalla rullattavaa ajoneuv oa tuulitunnelissa sekä siten, että tuulimittar i on 
asennettu samaan paikkaan kuin testiradalla, että ilman tuulimittar ia. Näin saatujen arvojen erotus on 
suht eellisen ilmanvastusk ertoimen CD ja otsapinta-alan tulo, jota käytetään rullaustestitulost en korjaamisessa.
4.3.2.4.1. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on lämmitetty tämän liitteen kohdassa 4.2.4 kuvatulla menett elyllä, ja välittömäst i 
ennen kutakin rullausa joa ajoneuv oa kiihdyt etään 10–15 km/h suur inta vertailunopeutta suurem paan 
nopeut een ja ajetaan tällä nopeudella enintään 1 minuutin ajan. Välitt ömästi sen jälkeen aloit etaan vapaa 
rullaus.
4.3.2.4.2. Vapaan rullauks en aikana vaiht eiston on oltava vapaa-asennossa. Ohjausp yörän liikkei tä on vältettä vä niin 
pitkälle kuin mahdollista, eikä ajoneuv on jarruja saa käyttää.
4.3.2.4.3. Jokainen rullaus on hyvä tehdä ilman katk oja, mutta siinä tapauk sessa, että tieto ja ei voida kerätä yhdellä 
ajokerr alla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta, testi voidaan tehdä niin, että rullausten ensimmäinen ja 
viimeinen vertailunopeus eivät välttämättä ole suur immat ja pienimmät vertailunopeudet. Katkoja sisältävissä 
mittausa joissa sovelletaan seuraa via lisävaatimuksia:
a)Kussakin rullauks essa ainakin yhden vertailunopeuden on oltava päällekkäinen välittömä sti suuremman 
nopeusalueen rullauksen kanssa. Tätä vertailunopeutta kutsutaan katk opist eeksi .
b)Kunkin päällekkäisen vertailunopeuden kohdalla edellytetään, että välittömäs ti pienemmän nopeusalueen 
rullauks en keskimääräinen voima ei poikk ea välittömäs ti suuremman nopeusalueen rullauksen 
keskimääräisestä voimasta enempää kuin ±10 N tai ±5 prosenttia sen mukaan, kumpi arvoista on 
suurem pi.
c)Pienemmän nopeusalueen rullauks en päällekkäisen vertailunopeuden tieto ja saa käyttää vain vaatimuks en 
b täyttymisen tarkastamiseen. Se on jätettävä pois tämän liitteen kohdassa 4.3.1.4.2 määr itellyn 
tilast ollisen tarkkuuden arvioinnista.
d)Nopeuden päällekkäisyys saa olla alle 10 km/h, ei kuit enkaan alle 5 km/h. Tällöin on vaatimuks en b 
täyttyminen tarkaste ttava joko ekstrapoloimalla pienemmän ja suuremman nopeusaluesegmentin 
polynomikä yrät 10 km:n/h päällekkäisyyt een tai vertaamalla sitä kyseisen nopeusalueen keskimääräiseen 
voimaan.
4.3.2.4.4. Rullaukset on hyvä tehdä peräkkäin ilman aiheettoman pitkiä tauk oja. Jos rullauste n välillä on tauk o (jonka 
aikana kuljettaja lepää, ajoneuvon kunt o tarkaste taan tms.), lämmitetä än ajoneuvo uudelleen kohdan 4.2.4 
mukaisesti ja aloitet aan rullauks et uudelleen sen jälkeen.
4.3.2.5. Liikeyhtälön määr ittäminen
Ajoneuv oon asennetun tuulimittar in liike yhtälöissä käytetyt symbolit luete llaan tauluk ossa A4/5.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/279  
Taulukko A4/5
Ajoneuv oon asennetun tuulimittar in liike yhtä löissä käytetyt symbolit 
Symboli Yksiköt Kuvaus
Af m2ajoneuvon otsapinta-ala
a0 … an astetta-1ilmanv astusk ertoimet suht eellisen tuulen kulman funktiona
Am N mekaanisen vastuksen kerroin
Bm N/(km/h) mekaanisen vastuksen kerroin
Cm N/(km/h)2mekaanisen vastuksen kerroin
CDðYÞ ilmanv astusk erroin suht eellisen tuulen kulmassa Y
D N vastus
Daero N ilmanv astus
Df N etuakselin vastus (ml. voiman siirto)
Dgrav N grav itaatiovastus
Dmech N mekaaninen vastus
Dr N taka-akselin vastus (ml. voiman siirto)
Dtyre N renkaiden vierintäv astus
ðdh=dsÞ – radan ajosuuntaisen kaltevuuden sini (+ merkitsee nousua)
ðdv=dtÞ m/s2kiihtyvyys
g m/s2grav itaatiovakio
mav kg testiajoneuv on massan aritmeettinen keskiar vo ennen ajovastuksen 
määr ittämistä ja sen jälkeen
me kg ajoneuvon tehollinen iner tia pyörivät komponentit mukaan luettuina
ρ kg/m3ilman tihey s
t s aika
T K lämpöti la
v km/h ajoneuvon nopeus
vr km/h suht eellinen tuulennopeus
Y aste suht eellisen tuulen kulma ajoneuv on etenemissuuntaan nähden
4.3.2.5.1. Yleinen muoto
Liikeyhtälön yleinen muoto on seuraava:
 – m edv
dt��
¼DmechþDeroþDgrav
jossa
Dmech¼DtyreþDfþDr;
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r;
Dgrav¼m×g×dh
ds��FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/280 26.11.2021  
Jos testiradan kalte vuus on pienemp i tai yhtä suur i kuin 0,1 prosenttia sen koko pituudelta, tekijän Dgrav 
arvoksi voidaan antaa nolla.
4.3.2.5.2. Mekaanisen vastuksen mallintaminen
Mekaaninen vastus koostuu erillisistä tekijöistä, jotka edustavat kitkahävi öitä renkailla (Dtyre) sekä etu- ja taka- 
akselilla (Df ja Dr, voimansiir tohäviöt mukaan luettuina). Mekaaninen vastus mallinnetaan kolmit ermisek si 
polynomiksi ajoneuvon nopeuden v funktiona seuraa van yhtälön mukaisesti:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
jossa Am, Bm, ja Cm määr itetään data-analyysissa pienimmän neliösumman menete lmällä. Nämä vakiot 
edustav at ajolaitte en ja renkaiden vastusta yhteensä.
Jos testattava ajoneuv o on ajovast usmatr iisiperhettä edustav a ajoneuvo, asete taan kertoimen Bm arvo nollaan 
ja lasketaan kertoimet Am ja Cm uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.
4.3.2.5.3. Ilmanv astukse n mallintaminen
Ilmanv astusk erroin CD(Y) mallinnetaan viisiter miseksi polynomiksi suhteellisen tuulen kulman Y funktiona 
seuraa van yhtälön mukaisesti:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
a0–a4 ovat vakioke rtoimia, joiden arvot määr itetään data-analyysissa.
Ilmanv astus määr itetään muodostamalla vastusker toim en, ajoneuvon otsapinta-alan Af ja suht eellisen 
tuulennopeuden kombinaatio vr:
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4. Lopullinen liike yhtälö
Liikeyhtälö saa substituution kautta lopullisen muoton sa:
-medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6. Tietoaineiston supistaminen
Muodostet aan kolmit erminen yhtälö, joka kuvaa ajovastusv oimaa nopeuden funktiona, F¼AþBvþCv2, 
korjattuna ympäristön normaaliläm pötilaan ja -paineeseen, tyynessä ilmassa. Analyysissa käytettä vä 
menetelm ä kuvataan tämän liitteen kohdissa 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10.
4.3.2.6.1. Kalibrointiker toimien määr ittäminen
Ellei aikaisemmin määr itetty , määr itetään kalibrointik ertoimet, joilla suhteel linen tuulennopeus ja suhte ellisen 
tuulen kulma korjataan ajoneuv on aiheuttaman kuristeen suht een. Kirjataan testausmenetelmän 
lämmitysvaiheessa mitattu ajoneuvon nopeus v, suhteellinen tuulennopeus vr ja suhteel lisen tuulen kulma Y. 
Suor itetaan parittaiset testia jot suuntaa vaihtaen testiradalla tasaisella 80 km:n/h nopeudella ja määr itetään 
kultakin ajok erralta aritmeettiset keskiar vot tekijöille v, vr ja Y. Valitaan kalibrointik ertoimet, joilla 
minimoidaan virheiden kokonaismäärä vasta- ja sivutuulessa kaikilla ajoker roilla, ts. arvojen ðhead i–head iþ1Þ2
jne. summa. Tällöin tark oitetaan term eillä head i ja head iþ1 tuulen nopeutta ja tuulen suuntaa parittaisissa 
testiajoissa, jotka on suor itettu vastakkaisiin suuntiin ajoneuvon lämmittämisen/vakauttamisen aikana ennen 
testausta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/281  
4.3.2.6.2. Sekunnittaist en havaintojen johtaminen
Määr itetään rullausa jojen aikana kerätyistä tiedoista arvot termeille v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
rja Y sove ltamalla tämän 
liitte en kohtien 4.3.2.1.3 ja 4.3.2.1.4 mukaisesti saatuja kalibrointiker toimia. Sovitetaan otokset 1 Hz:n 
taajuu teen suodattamalla tiedot.
4.3.2.6.3. Alusta va analyysi
Analysoidaan kerr alla kaikki tieto pisteet lineaar isella pienimmän neliösumman regressiolla, jotta voidaan 
määr ittää Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4, kun me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,ja ρ tunnetaan.
4.3.2.6.4. Poikkea vat arvot
Lasketaan ennustettu voima meðdv
dtÞja sovelletaan sitä saatuihin tietopist eisiin. Merkitään tieto pisteet, jotka 
poikk eavat kohtuuttomasti (esim. yli kolmen standardipoikk eaman verran).
4.3.2.6.5. Tietojen suodattaminen (vapaaehtoi sta)
Tiedot voidaan suodattaa soveltuvilla tekniik oilla, minkä jälkeen jäljelle jäävät tietopist eet on oikaistava.
4.3.2.6.6. Tietojen eliminoiminen
Kerätyt tietopist eet, joissa suht eellisen tuulen kulma poikk eaa yli ±20 astetta ajoneuvon etenemissuunnasta, on 
merkittä vä erikse en. Myös sellaiset tieto pisteet on merkittävä erikseen, joissa suhteellisen tuulen nopeus on alle 
5 km/h (jotta voidaan välttää olosuhteet, joissa myötätuulen nopeus on suurem pi kuin ajoneuvon nopeus). 
Tietojen analysoinnissa on käsiteltä vä vain sellaisia ajoneuv on nopeuksia, jotka sijoittuvat tämän liittee n 
kohdan 4.3.2.2 mukaisesti valitulle nopeusalueelle.
4.3.2.6.7. Lopullinen tieto jen analysointi
Kaikki tiedot, joita ei ole erikseen merkitty , analysoidaan lineaar isella regressiolla. Kun tunnetaan 
me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,ja ρ, määr itetään Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4.
4.3.2.6.8. Rajoite ttu analyysi (vapaaeht oista)
Ajoneuv on ilmanvastuksen ja mekaanisen vastuk sen erottamisek si selvemmin toisistaan voidaan tehdä 
rajoitettu analyysi, jossa käytetään kiint eitä ajoneuvon otsapinta-alan Af ja ilmanv astusk ertoimen CD arvoja, 
jos ne on jo aikaisemmin määr itetty.
4.3.2.6.9. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen
Liikeyhtälöt on korjattav a tämän liittee n kohdassa 4.5 esitettyj en vertailuolosuhteiden suht een.
4.3.2.6.10. Ajoneuv ossa tehtävään tuulimittaukse en sovellettavat tilast olliset kriteerit
Yhden rullausajopar in jättäminen pois laske lmista saa muuttaa kullakin rullausver tailunopeudella vj laske ttua 
ajovastusta vain konver genssivaatimusta vähemmän kaikkien arvojen i ja j osalta:
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0,030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/282 26.11.2021  
jossa
ΔFiðvjÞ on kaikki rullausa jot huomioon ottaen lasketun ajovastuksen ja rullausa jopar i i huomiotta 
jättäen laske tun ajovastuk sen erotus (N)
Fðv jÞ on kaikki rullausa jot huomioon ottaen laskettu ajovastus (N)
vj on vertailunopeus (km/h)
n on rullausajopar ien lukumäärä, johon sisältyvät kaikki validit parit.
Jos konverg enssivaatimus ei täyty, analyysista poistetaan ajopa reja aloittaen parista, jossa lasket un 
ajovastuk sen muutos on suur in, kunnes konverg enssivaatimus täyttyy . Lopullisessa ajovastuk sen 
määr ittämisessä on kuit enkin käytettävä vähintään 5:tä validia paria.
4.4. Liikevastuksen mittaaminen ja laskemin en väänt ömomenttimittar ia käyttäen
Rullausmenete lmien vaihtoeht ona voidaan käyttää myös vääntömomenttimittari menet elmää, jossa liikevastus 
määr itetään mittaamalla pyörän vääntömomentti vetäv illä pyörillä vertailunopeuspisteissä vähintään 5 
sekunnin jaks oina.
4.4.1. Väänt ömomenttimittar ien asentaminen
Kunkin vetävän pyörän navan ja vanteen väliin asennetaan vääntömomenttimittari , jolla mitataan 
väänt ömomentti, jota tarvitaan ajoneuvon nopeuden pitämiseen tasaisena.
Väänt ömomenttimittar i on kalibroitava säännöllisesti vähintään kerr an vuodessa siten, että arvot ovat 
jäljit ettävissä kansallisiin tai kansainv älisiin standardeihin, jotta tarkkuus- ja toistotarkkuusvaatimukset 
täyttyvät.
4.4.2. Menett ely ja näytteenotto
4.4.2.1. Liikevastuskä yrän määr ittämisessä käytettävien vertailunopeuksien valinta
Liikevastuksen määr ittämisessä käytettä vät vertailunopeuspiste et valitaan tämän liittee n kohdan 2.2 
mukaisesti.
Vertailunopeudet mitataan laske vassa järjestyk sessä. Mittausten välissä voi valmistajan pyynnöstä olla 
vakautusjaksoja, joiden aikana nopeus ei kuit enkaan saa olla suurem pi kuin seuraa va vertailunopeus.
4.4.2.2. Tietojen kerääminen
Tietosar jat, jotka koostuvat todellisesta nopeudesta vji, todelli sesta vääntömomentista Cji ja ajasta vähintään 5 
sekunnin jaks olta, on mitatta va kultakin nopeudelta vj vähintään 10 Hz:n mittaustaajuudella. Yhden 
aika jaks on aikana yhdellä vertailunopeudella vj kerättyjä tieto sarjoja pidetään yhtenä mittauk sena.
4.4.2.3. Ajoneuv olle vääntömomentt imittar illa tehtä vät mittauk set
Ennen väänt ömomenttimittar illa tehtä viä testimittauksia ajoneuvo lämmitetään tämän liittee n kohdan 4.2.4 
mukaisesti.
Testissä tehtävän mittauksen aikana on vältettävä ohjausp yörän liikkei tä niin pitkälle kuin mahdollista, eikä 
ajoneuvon jarruja saa käyttää.
Testi toist etaan, kunnes saadut liikev astustiedot täyttäv ät tämän liitteen kohdassa 4.4.3.2 asete tut mittaustark ­
kuusvaatimukset.
4.4.2.4. Nopeuden poikkeama
Tehtäessä mittausta yksittäisessä vertailunopeuspiste essä on nopeuden poikk eaman nopeuden aritmeettisesta 
keskiar vosta vji–vjm laske ttuna tämän liitteen kohdan 4.4.3 mukaisesti sijoituttava tauluk ossa A4/6 annettujen 
arvojen sisään.
Nopeuden aritmeettinen kesk iarvo vjm kaikissa vertailunopeuspisteissä saa lisäksi poik eta vertailunopeudesta 
vj enintään ±1 km/h tai 2 prosenttia vertailunopeudesta vj sen mukaan, kumpi on suurem pi.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/283  
Taulukko A4/6
Nopeuden poikkeama 
Aikaj akso (s) Nopeuden poikkeama (km/h)
5–10 ±0,2
10–15 ±0,4
15–20 ±0,6
20–25 ±0,8
25–30 ±1,0
≥ 30 ±1,2
4.4.2.5. Ilman lämpöti la
Testit on tehtä vä lämpöti laoloissa, jotka määr itellään tämän liitteen kohdassa 4.1.1.2.
4.4.3. Nopeuden ja vääntömom entin aritmeettisen keskiar von laskem inen
4.4.3.1. Lasken tamenete lmä
Lasket aan kustakin mittauk sesta nopeuden aritmeettinen keskiar vo vjm (km/h) ja vääntömomentin 
aritmeettinen kesk iarvo Cjm (Nm) tämän liitteen kohdan 4.4.2.2 mukaisesti kerätyistä tieto sarjoista seuraa villa 
yhtälöillä:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
ja
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
jossa
vji on ajoneuv on todellinen nopeus tieto sarjassa i vertailunopeudella j (km/h)
k on tieto sarjojen lukumäärä yksittäisessä mittauk sessa
Cji on todellinen vääntömom entti tietosarj assa i (Nm)
Cjs on nopeuden vaihtelua kompen soiva term i (Nm) seuraa vasta yhtälöstä:
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj.
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjisaa olla enintään 0,05, ja se voidaan jättää huomiotta, jos αj on enintään ±0,005 m/s2
mst on testia joneuv on massa mittausten alussa mitattuna välitt ömästi ennen lämmitysmenettelyä eikä 
missään tapaukse ssa aikaisemmin (kg)
mr on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän liittee n kohdan 2.5.1 mukaisesti 
(kg)
rj on renkaan dynaaminen säde määr itettynä vertailupist eessä 80 km/h tai ajoneuv on suur immassa 
vertailunopeuspistee ssä, jos tämä nopeus on pienemp i kuin 80 km/h; määr itellään seuraa vasta 
yhtälöstä:
rj¼1
3,6×vjm
2×πnFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/284 26.11.2021  
jossa
n on vetävän pyörän renkaan pyörintätaajuus s-1
αj on kiihtyvyyden aritmeettinen keskiar vo (m/s2) laskett una seuraavasta yhtälöstä:
αj¼1
3,6×k∑k
i¼1tivji – ∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i – ½∑k
i¼1ti�2
jossa
ti on aika, jolloin tieto sarja i otettiin (s).
4.4.3.2. Mittaustarkkuus
Tehdään mittauksia vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu kullakin vertailunopeudella vi vähintään kolme 
mittaustulospar ia, joissa Cj¯täyttää seuraa vasta yhtälöstä saadun tarkkuusvaatimuksen ρj:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0,030
jossa
n on mittauspar ien lukumäärä tekijän Cjm osalta
Cj¯on liikev astus nopeudella vj (Nm) yhtälöstä
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
jossa
Cjmi on vääntömomentin aritmeettinen keskiar vo nopeudella vj tehdyssä mittauspar issa i (Nm) yhtälöstä
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
jossa
Cjmai ja Cjmbi ovat vääntömom entin aritmeettiset keskiar vot nopeudella vj tehdyssä mittauspar issa i 
määr itettynä tämän liittee n kohdan 4.4.3.1 mukaisesti kummassakin suunnassa a ja b 
(Nm)
s on standardipoikkea ma (Nm) laske ttuna seuraa vasta yhtälöstä:
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h on kerr oin n:n funktiona tämän liittee n kohdan 4.3.1.4.2 tauluk on A4/4 mukaisesti.
4.4.4. Liikevastuskä yrän määr ittäminen
Lasket aan ajoneuvon nopeuden aritmeettinen keskiar vo ja väänt ömomentin aritmeettinen keskiar vo kussakin 
vertailunopeuspist eessä seuraa vista yhtälöistä:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma +C jmb)
Sovitetaan tulok sena saatu liikev astuk sen aritmeettisen keskiar von regressiokä yrä kaikkiin tietopareihin (vjm, 
Cjm) kaikilla tämän liitteen kohdassa 4.4.2.1 kuvatuilla vertailunopeuksi lla, jotta voidaan määr ittää kertoim et 
c0, c1 ja c2.
Kertoimet c0, c1 ja c2, ja alustadynamometr illa mitatut rullausa jat (ks. tämän liittee n kohta 8.2.4) kirjataan.
Jos testatta va ajoneuvo on ajovastusmatr iisiperhettä edustava ajoneuvo, asete taan kertoimen c1 arvo nollaan ja 
laske taan kertoimet c0 ja c2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/285  
4.5. Vertailuolosuht eiden ja mittalaitt eiden mukaiset korjauks et
4.5.1. Ilmanv astusk orjauskerr oin
Ilmanv astusk orjauskerr oin K2 laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
K2¼T
293K×100kPa
P
jossa
T on kaikkien yksittäisten ajoker tojen ilmanlämpötil an aritmeettinen keskiar vo (K)
P on ilmanpai neen aritmeettinen keskiar vo (kPa).
4.5.2. Vier intäv astusk orjauskerr oin
Vier intäv astusk orjauskerr oin K0 (celsiusaste-1, °C-1) voidaan määr ittää empiiri sten tieto jen perusteella, jolloin 
sille täytyy saada vastuuviranomaisen myöntämä hyväksyntä tietyn testattava ajoneuvo-reng asyhdistelmän 
osalta, tai sen voidaan olettaa olevan seuraava:
K0¼8,6×10 – 3°C – 1
4.5.3. Tuulik orjaus
4.5.3.1. Tuulik orjaus kiinteää tuulimittausta käytettäessä
Tuulik orjaus voidaan jättää tekemättä, jos tuulennopeuden aritmeettinen keskiar vo on kussakin pätevässä 
ajopar issa 2 m/s tai pienempi. Jos tuulennopeus mitataan useammalla kuin yhdellä testiradan osuudella, 
kute n soik ean testiradan tapaukse ssa (ks. tämän liitteen kohta 4.1.1.1.1), on määr itettä vä tuulennopeuden 
keskiar vo kussakin mittauspistees sä. Kahdesta keskimääräisestä tuulennopeudesta suuremman perusteella 
päät etään, onko tuulik orjaus tehtävä vai voidaank o se jättää tekemättä.
4.5.3.1.1. Rullausmenete lmään sovelletta va tuulivastusk orjausteki jä w1 tai vääntöm omenttimittar imenet elmään 
sovellettava tuulivastusk orjausteki jä w2 lasketaan seuraa vista yhtälöistä:
w1¼3,62×f2×v2
w
tai w2¼3,62×c2×v2
w
jossa
w1 on rullausmenetelmään sovellettava tuulivastusk orjauste kijä (N)
f2 on tämän liitte en kohdassa 4.3.1.4.4 määr itetty aerodynaamisen term in kerr oin
vw jos tuulennopeus mitataan vain yhdessä pisteessä, vw on kaikkien pätevien ajopar ien aikana 
mitattujen tuulennopeuksien aritmeettista keskiar voa edustav a testaustiehen nähden 
samansuuntainen vektori osa (m/s)
vw jos tuulennopeus mitataan kahdessa pisteessä, vw on kaikkien pätevien ajopar ien aikana mitattujen 
tuulennopeuksien aritmeettista keskiar voa edustavien testaustiehen nähden samansuuntaisista 
vektori osista (m/s) pienem pi
w2 on vääntömomenttimittari menet elmään sovellettava tuulivastusk orjausteki jä (Nm)
c2 on tämän liitteen kohdassa 4.4.4 määr itetty vääntömomenttimittari menet elmään sovelletta va 
aerodynaamisen term in kerroin.
4.5.3.2. Tuulik orjaus ajoneuv ossa tapahtuvaa tuulimittausta käytettäessä
Jos rullausmenetelmän perustana on ajoneuvossa tapahtuva tuulimittaus, asetetaan tämän liitte en kohdassa 
4.5.3.1.1 olevissa yhtälöissä tekijöiden w1 ja w2 arvoksi nolla, koska tuulik orjaus tehdään jo tämän liitteen 
kohdan 4.3.2 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/286 26.11.2021  
4.5.4. Testimassan korjauskerr oin
Testiajoneuv on testimassaa koskeva korjauskerr oin K1 määr itetään seuraavasta yhtälöstä:
K1¼ 1 – TM
mav��
jossa
TM on testia joneuv on testimassa (kg)
mav on ennen ajovastuksen määr ittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuv on massojen 
aritmeettinen kesk iarvo (kg)
4.5.5. Ajov astuskä yrän korjaaminen
4.5.5.1. Tämän liitte en kohdassa 4.3.1.4.4 määr itetty käyrä korjataan vertailuolosuht eisiin seuraa vasti:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
jossa
F*on korjattu ajovastus (N)
f0 on vakioajo vastuske rroin (N)
f1 on ensimmäisen asteen ajovastusker roin N/(km/h)
f2 on toise n asteen ajovastusk erroin (N/(km/h)2)
K0 on tämän liitte en kohdassa 4.5.2 määr itetty vierintäv astusk orjauskerr oin
K1 on tämän liitte en kohdassa 4.5.4 määr itetty testimassan korjauskerr oin
K2 on tämän liitte en kohdassa 4.5.1 määr itetty ilman vastusk orjauskerro in
T on kaikkien yksittäisten ajopar ien ilmanlämpötilan aritmeettinen keskiar vo (°C)
v on ajoneuv on nopeus (km/h)
w1 on tämän liitte en kohdassa 4.5.3 määr itetty tuulivastusk orjausteki jä (N).
Seuraav an laske lman tulosta käytetään tavoitea jovastus kertoimena At lasket taessa tämän liittee n kohdassa 8.1 
kuvattua alustadynamometr in kuor mitusasetusta:
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Seuraav an laske lman tulosta käytetään tavoitea jovastus kertoimena Bt laskettaessa tämän liitte en kohdassa 8.1 
kuvattua alustadynamometr in kuor mitusasetusta:
(f1 × (1 + K0 × (T–20))).
Seuraav an laskelma n tulosta käytetään tavoiteajovastusker toimena Ct lasket taessa tämän liitteen kohdassa 8.1 
kuvattua alustadynamometr in kuor mitusasetusta:
(K2 × f2).
4.5.5.2. Korjataan tämän liitteen kohdassa 4.4.4 määr itetty käyrä vertailuolosuhteiden ja asennettujen 
mittauslaittei den suhteen seuraa valla menette lyllä.
4.5.5.2.1. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/287  
jossa
C*on korjattu liikevastus (Nm)
c0 on tämän liitte en kohdassa 4.4.4 määr itetty vakiot ermi (Nm)
c1 on tämän liitte en kohdassa 4.4.4 määr itetty ensimmäisen asteen term in kerr oin (Nm/(km/h))
c2 on tämän liitte en kohdassa 4.4.4 määr itetty toisen asteen term in kerr oin (Nm/(km/h)2)
K0 on tämän liitte en kohdassa 4.5.2 määr itetty vierintäv astusk orjauskerr oin
K1 on tämän liitte en kohdassa 4.5.4 määr itetty testimassan korjauskerr oin
K2 on tämän liitte en kohdassa 4.5.1 määr itetty ilman vastusk orjauskerro in
v on ajoneuv on nopeus (km/h)
T on kaikkien yksittäisten ajopar ien ilmanlämpötilan aritmeettinen keskiar vo (°C)
w2 on tämän liitte en kohdassa 4.5.3 määr itetty tuulivastusk orjausteki jä.
4.5.5.2.2. Korjaus asennettujen vääntömomenttimittari en suht een
Jos liikevastus määr itetään vääntömom enttimittar illa, sen arvo on korjattav a ajoneuv on ulkopuolelle 
asennettujen väänt ömomenttimittauslaitteiden ajoneuv on aerodynaamisiin ominaisuuk siin aiheuttamien 
vaikutust en suht een.
Liikevastuske rroin c2 korjataan seuraa van yhtälön mukaisesti:
c2corr = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’))
jossa
Δ(C D × Af) = (CD × Af) - (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’on ilmanv astuskerroi n kerr ottuna ajoneuv on otsapinta-alalla vääntömomentt imittauslaite 
asennettuna, mitattuna tämän liitte en kohdan 3.2 kriteerien mukaisessa tuulitunnelissa (m2)
CD × 
Afon ilmanvastusk erroin kerr ottuna ajoneuvon otsapinta-alalla ilman väänt ömomenttimittauslaitetta, 
mitattuna tämän liitteen kohdan 3.2 kriteeri en mukaisessa tuulitunnelissa (m2)
4.5.5.2.3. Tavoiteliik evastusk ertoim et
Seuraav an laskelma n tulosta käytetään tavoiteliikevastusk ertoimena at laskettaessa tämän liittee n kohdassa 8.2 
kuvattua alustadynamometr in kuor mitusasetusta:
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Seuraav an laske lman tulosta käytetään tavoiteliikevastusk ertoimena bt laske ttaessa tämän liitteen kohdassa 8.2 
kuvattua alustadynamometr in kuor mitusasetusta:
(c1 × (1 + K0 × (T–20))).
Seuraav an laskelman tulosta käytetään tavoiteliikevastusk ertoimena ct laske ttaessa tämän liitteen kohdassa 8.2 
kuvattua alustadynamometr in kuor mitusasetusta:
(c2corr × r).
5. AJO VASTUK SEN TAI LIIKEV ASTUK SEN LASKEMINEN AJONEUV ON PARAMETRIEN PER USTEELL A
5.1. Ajoneuv ojen ajovastuksen tai liikev astukse n laskeminen ajovastusmatr iisiperheen edustav an ajoneuvon 
perusteella
Jos edustav an ajoneuv on ajovastus määr itetään tämän liitteen kohdassa 4.3 kuvatulla rullausmenetelmällä tai 
tämän liitteen kohdassa 6 kuvatulla tuulitunnelimenet elmällä, lasketaan yksittäisen ajoneuvon ajovastus 
tämän liitteen kohdan 5.1.1 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/288 26.11.2021  
Jos edustav an ajoneuv on ajovastus määr itetään tämän liitteen kohdassa 4.4 kuvatulla väänt ömomenttimittar i­
menet elmällä, lasketaan yksittäisen ajoneuv on ajovastus tämän liitteen kohdan 5.1.2 mukaisesti.
5.1.1. Ajov astusmatr iisiperheen ajoneuv ojen ajovastuk sen laske misessa käytetään tämän liitteen kohdassa 4.2.1.4 
kuvattuja ajoneuvon parametreja ja tämän liittee n kohdassa 4.3 määr itettyjä edustav an testiajoneuv on 
ajovastusker toim ia.
5.1.1.1. Yksittäisen ajoneuvon ajovastusvoima lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
jossa
Fc on laskettu ajovastusv oima ajoneuv on nopeuden funktiona (N)
f0 on vakioajo vastuske rroin (N) määr iteltynä seuraa vasta yhtälöstä:
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × f0r + 0,8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
f0r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon vakioa jovastusk erroin (N)
f1 on ensimmäisen asteen ajovastusker roin (N/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla
f2 on toise n asteen ajovastusk erroin (N(km/h)2) määr itettynä seuraavasta yhtälöstä:
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))
f2r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen ajovastusk erroin (N/(km/h)2)
v on ajoneuv on nopeus (km/h)
TM on ajovastusmatr iisiperheen yksittäisen ajoneuv on todelli nen testimassa (kg)
TM r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg)
Af on ajovastusmatr iisiperheen yksittäisen ajoneuv on otsapinta-ala (m2)
Afr on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m2)
RR on ajovastusmatr iisiperheen yksittäisen ajoneuv on renkaiden vierintävastus (kg/t onni)
RR r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintäv astus (kg/t onni)
Yksittäiseen ajoneuv oon asennettujen renkaiden vierintävastuk sen RR arvoksi asetetaan sove ltuvalle renkaan 
energiat ehokkuusluokalle liittee n B4 tauluk ossa A4/2 annettu arvo.
Jos etu- ja taka-akse lin renkaiden energiat ehokkuusluokka-ar vot ovat erilaiset, käytetään liitte en B7 kohdassa 
3.2.3.2.2.2 kohdassa yhtälöstä lasket tua painote ttua keskiar voa.
Jos testia joneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat, interpolointimenetelmässä käytettä väks i arvoksi RR ind 
asetetaan arvo RR H.
5.1.2. Ajov astusmatr iisiperheen ajoneuvojen liikev astukse n laske misessa käytetään tämän liitteen kohdassa 4.2.1.4 
kuvattuja ajoneuv on parametreja ja tämän alaliitteen kohdassa 4.4 määr itettyjä edustavan testiajoneuv on 
liikev astusk ertoim ia.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/289  
5.1.2.1. Yksittäisen ajoneuvon liikevastus laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
jossa
Cc on laskettu liikev astus ajoneuv on nopeuden funktiona (Nm)
c0 on vakioliikevastusk erroin (N) määr itettynä seuraa vasta yhtälöstä:
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
c0r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon vakioliik evastusker roin (Nm)
c1 on ensimmäisen asteen liikev astusk erroin (Nm/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla
c2 on toise n asteen liikev astuskerroi n (Nm/(km/h)2) määr itettynä seuraa vasta yhtälöstä:
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 ×c 2r/r’ 
× Af / Afr))
c2r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen liikev astusker roin (N/(km/h)2)
v on ajoneuv on nopeus (km/h)
TM on ajovastusmatr iisiperheen yksittäisen ajoneuv on todelli nen testimassa (kg)
TM r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg)
Af on ajovastusmatr iisiperheen yksittäisen ajoneuv on otsapinta-ala (m2)
Afr on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m2)
RR on ajovastusmatr iisiperheen yksittäisen ajoneuv on renkaiden vierintävastus (kg/t onni)
RR r on ajovastusmatr iisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintäv astus (kg/t onni)
r’ on renkaan dynaaminen säde alustadynamometr illä nopeudessa 80 km/h (m)
1,02 on likiar voker roin, jolla kompen soidaan ajolaitt een häviöt.
5.2. Oletusar voisen ajovastuksen laske minen ajoneuvon parametr ien perustee lla
5.2.1. Vaihtoeht ona ajovast uksen määr ittämiselle rullaus- tai vääntöm omenttimittar imenet elmällä voidaan laskea 
oletusar voine n ajovastus.
Ajoneuv on parametreihin perustuvassa oletusar voisen ajovastuksen laske misessa on käytettä vä useita 
parametreja, kuten ajoneuv on testimassaa, leveyttä ja korkeutta. Oletusar voine n ajovastus Fc lasketaa n 
vertailunopeuspist eissä.
5.2.2. Oletusar voine n ajovastusvoima lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
jossa
Fc on laskettu oletusar voinen ajovastusv oima ajoneuv on nopeuden funktiona (N)
f0 on vakioajo vastuske rroin (N) määr itettynä seuraa vasta yhtälöstä:
f0¼0,140×TM ;FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/290 26.11.2021  
f1 on ensimmäisen asteen ajovastusker roin (N/(km/h), jonka arvoksi asetetaan nolla
f2 on toise n asteen ajovastusk erroin (N(km/h)2) määr itettynä seuraavasta yhtälöstä:
f2¼ð2,8×10 – 6×TMÞ þð0,0170×width×heightÞ
v on ajoneuv on nopeus (km/h)
TM on testimass a (kg)
width on ajoneuv on leve ys sellaisena kuin se on määr iteltynä standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 (m)
height on ajoneuvon korkeus sellaisena kuin se on määr iteltynä standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 
(m)
6. TUULITUNNELIMENETELMÄ
Tuulitunnelimenetelmässä ajovastuksen mittaamiseen käytetään tuulitunnelin ja alustadynamometr in taikka 
tuulitunnelin ja hihnadynamometr in yhdistelmää. Testipenkit voivat olla erillisiä tai toisiinsa yhdistettyj ä.
6.1. Mittausmenet elmä
6.1.1. Ajov astus määr itetään
a)laske malla yhteen tuulitunnelissa mitatut ja hihnadynamometr illä mitatut ajovastusv oimat tai
b)laske malla yhteen tuulitunnelissa mitatut ja alustadynamometr illä mitatut ajovastusv oimat.
6.1.2. Ilmanv astus mitataan tuulitunnelissa.
6.1.3. Vier intäv astus ja ajolaitte en häviöt mitataan hihna- tai alustadynamometr illä, ja mittaukset tehdään 
samanaikaisesti etu- ja taka-akselilla.
6.2. Testauslaitteist ojen hyväksyttäminen vastuuviranomaisella
Tuulitunnelimenetelmän antamia tulok sia verrataan rullausmenete lmällä saatuihin tulok siin testaus lait­
teistojen pätevyyden osoittamisek si. Tuloks et kirjataan.
6.2.1. Vastuuviranomainen valitsee kolme ajoneuv oa. Ajoneuv ojen on kate ttava ne (esim. koon ja painon suhte en) 
erilaiset ajoneuvot, joita testauslaitt eisto illa on tark oitus mitata.
6.2.2. Tehdään kaikille kolmelle ajoneuvolle kaksi erillistä rullaustestiä tämän liittee n kohdan 4.3 mukaisesti. 
Määr itetään tulok sena saatavat ajovastusker toimet f0, f1 ja f2 kyseisen kohdan mukaisesti ja korjataan ne 
tämän liitteen kohdan 4.5.5 mukaisesti. Testiaj oneuvon rullauste stituloks ena pidetään sille tehdystä kahdesta 
erillisestä rullaustestistä saatujen ajovastusker toimien aritmeettista kesk iarvoa. Jos laitteist ojen hyväksyntäk ­
riteerien täyttymiseksi tarvitaan enemmän kuin kaksi rullaustest iä, lasketaan keskiar vo kaikista valideista 
testeistä.
6.2.3. Tehdään samoille kolmelle ajoneuv olle, jotka valittiin tämän liitteen kohdan 6.2.1 mukaisesti, tämän liitteen 
kohtien 6.3–6.7 mukaiset tuulitunnelimittaukse t samoissa olosuhteissa ja määr itetään tuloksena saatavat 
ajovastusker toim et f0, f1 ja f2.
Jos valmistaja päättää käyttää tuulitunnelimenet elmässä yhtä tai useam paa käytettä vissä olevaa vaihtoeht oista 
menett elyä (esivakautus kohdan 6.5.2.1 mukaisesti, menette ly kohtien 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 mukaisesti ja 
dynamometr in säätäminen kohdan 6.5.2.3.3 mukaisesti), kyseisiä menett elyjä on käytettä vä myös 
laitteisto jen hyväksynnässä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/291  
6.2.4. Hyväksyntäkr iteerit
Käytettävä laitteisto tai laitteistojen yhdistelmä hyväksytään, jos molemmat seuraa vista kriteereistä täyttyvät :
a)Syklin energian ero εk tuulitunneli- ja rullausmenetelmä ssä saa olla enintään ±0,05 kunkin kolmen 
ajoneuvon k osalta laskettuna seuraa vasta yhtälöstä:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
jossa
εk on syklin energian ero ajoneuvoll e k tehdyssä täydellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä 
tuulitunneli- ja rullausmenetelmissä (%)
Ek,W TM on syklin energia ajoneuv olle k tehdys sä täydellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä laskett una 
ajovastuksella, joka on saatu tuulitunnelimenet elmästä liitteen B7 kohdan 5 mukaisesti 
laskett una (J)
Ek,coast ­
downon syklin energia ajoneuv olle k tehdys sä täydellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä laskett una 
ajovastuksella, joka on saatu rullausmenetelmäs tä liitte en B7 kohdan 5 mukaisesti laskettuna 
(J) ja
b)Kyseist en kolmen eron aritmeettinen kesk iarvo x¯saa olla enintään ±0,02.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
Vastuuviranomaisen on kirjattava hyväks yntä, mukaan luettuina mittaustiedot ja asianomaiset laitteist ot.
Laitt eistoa saa käyttää ajovastuksen määr ittämiseen enintään kahden vuoden ajan hyväksynnän 
myöntämisestä.
Kaikki rulla-alustadynamometr in tai hihnadynamometr in ja tuulitunnelin yhdistelmät on hyväks yttäv ä 
erikseen.
Kaikki ajovastusar vojen määr ittämiseen käytetyt tuulennopeusyhdist elmät (ks. tämän liitteen kohta 6.4.3) on 
validoitav a erikseen.
6.3. Ajoneuv on valmist elu ja lämpöti la
Ajoneuv o vakautetaan ja valmiste llaan tämän liitteen kohtien 4.2.1 ja 4.2.2 mukaisesti. Tämä koskee sekä 
hihna- tai rulla-alustadynamometr illä että tuulitunnelissa tehtäviä mittauk sia.
Jos sovelletaan tämän liitteen kohdassa 6.5.2.1 kuvattua vaihtoeht oista lämmitysmenettelyä, tavoitetes­
timassan säätö, ajoneuv on punnitus ja mittaus tehdään ilman kuljettajaa.
Hihna- tai alustadynamometr itestitilojen lämpöti lan asetusar vo on 20 °C vaiht eluvälillä ±3 °C. Valmistaja n 
pyynnöstä asetusar vo voi olla myös 23 °C vaihteluvälillä ±3 °C.
6.4. Tuulitunnelimenettely
6.4.1. Tuulitunneliin sovellettavat kriteerit
Tuulitunnelin rakent een, testaus menetelmien ja korjausten on tuotetta va arvo (CD × Af), joka edustaa arvoa (CD 
× Af) tieolosuhteissa ja jonka toist otarkkuus on 0,015 m2.
Tämän liitte en kohdassa 3.2 lueteltujen tuulitunneliin sovellettavien kriteerien on täytyttävä kaikkien arvojen 
(CD × Af) mittauste n yhte ydessä seuraa vin mukautuksin:
a)Tämän liitte en kohdassa 3.2.4 kuvatun kiint eän kuristeen on oltava pienem pi kuin 25 prosenttia.
b)Renkaaseen koske tuksissa olevan hihnan pinnan on oltav a vähintään 20 prosenttia pitempi kuin renkaan 
kosketus alue ja vähintään yhtä leveä kuin kyseinen kosketus alue.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/292 26.11.2021  
c)Tämän liittee n kohdassa 3.2.8 kuvatun kokonaisilman paineen standardipoikke aman suuttimen ulostulon 
kohdalla on oltava pienem pi kuin 1 prosenttia.
d)Tämän liitteen kohdassa 3.2.10 kuvatun kiinnitysjär jestelmän aiheuttaman kuristeen on oltav a pienem pi 
kuin 3 prosenttia.
e)Sen lisäksi, mitä tämän liitteen kohdassa 3.2.11 vaaditaan, saa ryhmän 1 ajoneuv oille tehtävissä 
mittauksissa mitatun voiman toistotarkkuus olla enintään ±2,0 N.
6.4.2. Tuulitunnelimittauk set
Ajoneuv on on oltav a tämän liitteen kohdassa 6.3 kuvatussa kunnossa.
Ajoneuv o sijoi tetaan tunnelin pitkittäiskeskilinjan suuntaisesti enimmäist oleranssilla ±10 mm.
Ajoneuv o sijoi tetaan niin, että suhte ellisen tuulen kulma on 0° toleranssin ollessa ±0,1°.
Mitataan ilmanv astus vähintään 60 sekunnin ajalta vähimmäistaajuudella 5 Hz. Vastus voidaan 
vaiht oehtoisesti mitata myös vähimmäistaajuudell a 1 Hz vähintään 300 perättäisestä mittausnä ytteestä. 
Tuloks eksi otetaan vastuk sen aritmeettinen keskiar vo.
Ennen testiä tarkasteta an, että tuulennopeudella 0 km/h mitattu aerodynaaminen voima tuottaa tulok seksi 
arvon 0 newt onia.
Jos ajoneuv ossa on liikutelta via aerodynaamisia korinosia, sove lletaan tämän liittee n kohtaa 4.2.1.5. Jos 
liikute ltavat osat säätyvät nopeuden mukaan, mitataan tuulitunnelissa niiden kaikki soveltuvat asennot. 
Vastuuviranomaiselle on toimitetta va näyttöä, joka osoittaa vertailunopeuden, liikutelta van osan asennon ja 
vastaav an arvon (CD × Af) suht een.
6.4.3. Tuulennopeus tuulitunnelimittauk sissa
Mitataan aerodynaaminen voima kahdella tuulennopeudella seuraa vasti:
a)Ryhmän 1 ajoneuvot
Aerodynaamisen voiman mittauk sessa käytettä vä pienempi tuulennopeus vlow < 80 km/h.
Suurempi tuulennopeus vhigh on (vlow + 40 km/h) ≤ vhigh high ≤ 150 km/h.
b)Ryhmien 2 ja 3 ajoneuvot
Aerodynaamisen voiman mittauksessa käytettävä pienempi tuulennopeus vlow on 80 km/h ≤ vlow low ≤  
100 km/h.
Suurempi tuulennopeus on (vlow + 40 km/h) ≤ vhigh high ≤ 150 km/h.
6.5. Hihnates tipenkki tuulitunnelimittauksissa
6.5.1. Hihnates tipenkkiä koske vat kriteerit
6.5.1.1. Hihnates tipenkin kuvaus
Pyörien on pyörittävä hihnoilla, jotka eivät muuta pyörien vierintäominaisuuk sia maantieaj oon verrattuna. 
X-akselin suuntaan mitattuihin voimiin on luetta va myös ajolaitteen kitkav oimat.
6.5.1.2. Ajoneuv on kiinnitysjär jestelmä
Dynamometr i varuste taan kesk ityslaitteella, joka suuntaa ajoneuv on toleranssilla ±0,5 astetta z-ak selin 
ympärillä. Kiinnitysjär jeste lmän on pidettävä vetävä pyörä keskit etyssä asennossa ajovastuk sen 
määr ittämisek si tehtävien rullausa jojen ajan seuraavissa rajoissa:
6.5.1.2.1. Sivuttaisasent o (y-akseli)
Ajoneuv on on pysyttävä suunnattuna y-akse lin suuntaan, ja sivuttaisliikke et on minimoita va.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/293  
6.5.1.2.2. Asent o edessä ja takana (x-akse li)
Sen lisäksi , että sovelletaan tämän liitteen kohdan 6.5.1.2.1 kohdan vaatimusta, on molempien pyöränak selien 
sijaittava ±10 mm:n etäisyydellä hihnan sivuttaiskeskilinjoista.
6.5.1.2.3. Pystysuuntainen voima
Kiinnitysjär jeste lmä on suunnit eltava siten, ettei se kohdista vetäviin pyöriin pystysuuntaista voimaa.
6.5.1.3. Mitattujen voimi en tarkkuus
Mitataan vain pyörien kääntämiseen tarvitta va reaktio voima. Tuloksiin ei saa sisällyttää ulkoisia voimia (esim. 
tuulettimen ilma virran ja ajoneuv on kiinnikkei den voimia, hihnan aerodynaamisia reaktiov oimia tai 
dynamometr in häviöitä).
X-akselin suuntaisen voiman mittaustarkkuuden on oltava ±5 N.
6.5.1.4. Hihnan nopeuden säätäminen
Hihnan nopeutta on säädettävä tarkkuudella ±0,1 km/h.
6.5.1.5. Hihnan pinta
Hihnan pinnan on oltav a puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimääräistä mater iaalia, joka voisi aiheuttaa 
renkaiden luistamista.
6.5.1.6. Jäähdyttäminen
Ajoneuv oa kohti puhalletaan nopeudeltaan vaihteleva ilma virta. Ilmavir ran lineaar isen nopeuden asetusar von 
puhaltimen ulostulossa on oltav a sama kuin vastaav a dynamometr in nopeus suuremmilla mittausnopeuksilla 
kuin 5 km/h. Ilmavi rran lineaar isen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ±5 km/h tai ±10 prosenttia 
vastaav asta mittausnopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.
6.5.2. Mittaus hihnalla
Mittaus voidaan tehdä tämän liitteen kohdan 6.5.2.2 tai 6.5.2.3 mukaisesti.
6.5.2.1. Esivakautus
Ajoneuv o esivakautetaan dynamometr illa tämän liitteen kohtien 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 mukaisesti.
Esivakautuksessa käytettä vä dynamometr in kuor mitus Fd on seuraa va:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
jossa kohtaa 6.7.2.1 sovellettaessa
ad = 0
bd = f1a
cd¼f2a
tai kohtaa 6.7.2.2 sovellettaessa
ad = 0
bd = 0
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3,62
Dynamometr in ekvivalentti-iner tia on sama kuin testimassa.
Kuor mituk sen säätämisessä käytettävä ilmanv astus määr itetään tämän liitte en kohdan 6.7.2 mukaisesti, ja sitä 
voidaan käyttää suoraan syötear vona. Muussa tapauksessa käytetään tämän kohdan mukaisia arvoja ad, bd, ja 
cd.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/294 26.11.2021  
Vaihtoeht ona tämän liitteen kohdalle 4.2.4.1.2 lämmitys voidaan valmista jan pyynnöstä tehdä ajamalla 
ajoneuvoa hihnalla.
Tällöin lämmittämisessä käytettä vän nopeuden on oltav a 110 prosenttia sovelletta van WLTC-syklin 
suur immasta nopeudesta. Lämmittämisen katsotaan olevan suor itettu loppuun, kun ajoneuvoa on ajettu 
vähintään 1 200 sekuntia ja 200 sekunnin aikana mitatun voiman muutos on alle 5 N.
6.5.2.2. Mittaaminen vakautuneilla nopeuksilla
6.5.2.2.1. Testissä on edettäv ä suur immasta pienimpää n vertailunopeuspiste eseen.
6.5.2.2.2. Heti edeltä vässä nopeuspisteessä tehdyn mittauksen jälkeen hidastetaan vuorossa olevasta vertailunopeus ­
pisteestä seuraa vaan sove llettavaan vertailunopeuspist eeseen siten, että hidastuvuus on tasaisesti noin 1 m/s2.
6.5.2.2.3. Vakautetaan vertailunopeus vähintään 4:n ja enintään 10 sekunnin ajaksi. Mittalaitt een on varmistetta va, että 
mitatta van voiman signaali on tämän jälkeen vakaa.
6.5.2.2.4. Mitataan voima kullakin vertailunopeudella ainakin 6 sekunnin ajan siten, että ajoneuvon nopeus on tasainen. 
Tuloks ena oleva voima kyseisessä vertailunopeuspist eessä FjDyno on mittauk sen aikana mitatun voiman 
aritmeettinen keskiar vo.
6.5.2.2.5. Toistetaan tämän liitteen kohtien 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 vaiheet kaikilla vertailunopeuksi lla.
6.5.2.3. Mittaus hidastusta käyttäen
6.5.2.3.1. Suor itetaan esivakautus ja dynamometr in säätäminen tämän liitte en kohdan 6.5.2.1 mukaisesti. Ajetaan 
ajoneuvoa ennen kutakin rullausjaks oa suur immalla vertailunopeudella taikka vaihtoe htoisen lämmitysme ­
nette lyn tapaukse ssa nopeudella, joka on 110 prosenttia suur immasta vertailunopeudesta, vähintään 1 
minuutin ajan. Kiihdyte tään ajoneuv o sen jälkeen nopeut een, joka on vähintään 10 km/h suurem pi kuin 
suur in vertailunopeus, ja aloitet aan vapaa rullaus välittömäs ti.
6.5.2.3.2. Tehdään mittaus tämän liitteen kohtien 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 mukaisesti, kuit enkin niin, että kohdassa 4.3.1.4.2 
korvataan ajat Δtjaja Δtjbajalla Δtj. Lopet etaan mittaus kahden hidastukse n jälkeen, jos kummankin kussakin 
vertailunopeuspist eessä tehdyn rullausa jon voima vaihtele e enintään ±10 N. Muussa tapauk sessa tehdään 
vähintään kolme rullausa joa tämän liittee n kohdassa 4.3.1.4.2 esitett yjen kriteerien mukaisesti.
6.5.2.3.3. Lasket aan voima fjDyno kullakin vertailunopeudella vj poistamalla dynamometr iin asetettu voima:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
jossa
fjDecel on tämän liitteen kohdassa 4.3.1.4.4 arvon Fj laskemiseen esitetyn yhtälön mukaisesti määr itetty 
voima vertailunopeuspiste essä j (N)
fdj on tämän liitteen kohdassa 6.5.2.1 arvon Fd laskem iseen esitetyn yhtälön mukaisesti määr itetty voima 
vertailunopeuspistee ssä j (N)
Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoeht oisesti asettaa tekijän cd arvoksi nolla rullauks en ajaksi ja arvon fjDyno 
laske mista varten.
6.5.2.4. Mittausolosuhte et
Ajoneuv on on oltav a tämän liitteen kohdassa 4.3.1.3.2 kuvatussa kunnossa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/295  
6.5.3. Hihnamenet elmällä saatu mittaustulos
Hihnadynamometr illä saatu tulos fjDyno on arvo fj tämän liitteen kohdan 6.7 mukaisissa lisälask elmissa.
6.6. Alustadynamometr i tuulitunnelimittauksissa
6.6.1. Kriteerit
Liitt een B5 kohdissa 1 ja 2 esitettyj en kuvausten lisäksi sovelletaan kohdissa 6.6.1.1–6.6.1.6 kuvattuja 
kriteereitä.
6.6.1.1. Alustadynamometr in kuvaus
Etu- ja taka-akse li varustetaan yksittäisellä rullalla, jonka halkaisi ja on vähintään 1,2 metr iä.
6.6.1.2. Ajoneuv on kiinnitysjär jestelmä
Dynamometr i varustet aan ajoneuv on suuntaavalla keskityslaitteella. Kiinnitysjär jestelmän on pidettä vä vetävä 
pyörä keskit etyssä asennossa ajovastuk sen määr ittämisek si teht ävien rullausajojen ajan seuraa vissa 
suosit elluissa rajoissa:
6.6.1.2.1. Ajoneuv on sijainti
Testattava ajoneuv o sijoit etaan alustadynamometr in rullalle tämän liittee n kohdan 7.3.3 mukaisesti.
6.6.1.2.2. Pystysuuntainen voima
Kiinnitysjär jeste lmän on täytettävä tämän liittee n kohdan 6.5.1.2.3 vaatimuks et.
6.6.1.3. Mitattujen voimi en tarkkuus
Mitattujen voimi en tarkkuuden on oltava tämän liitteen kohdan 6.5.1.3 mukainen lukuun ottamatta x-akselin 
suuntaista voimaa, joka mitataan liitteen B5 kohdassa 2.4.1 esitetyll ä tarkkuudella.
6.6.1.4. Dynamometr in nopeuden säätäminen
Rullan nopeutta on säädettä vä tarkkuudella ±0,2 km/h.
6.6.1.5. Rullan pinta
Rullan pinnan on oltava puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimääräistä mat eriaalia, joka voisi aiheuttaa 
renkaiden luistamista.
6.6.1.6. Jäähdyttäminen
Tuulettimen on oltava tämän liittee n kohdan 6.5.1.6 mukainen.
6.6.2. Mittaus dynamometr illä
Mittaus tehdään tämän liitte en kohdan 6.5.2 mukaisesti.
6.6.3. Alustadynamometr illä mitattujen voimien korjaaminen tasaista pintaa vastaav iksi
Alustadynamometr illä mitatut voimat korjataan maantieajoa (tasainen pinta) vastaav aan vertailuar voon, 
jolloin tulok seksi saadaan fj.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/296 26.11.2021  
jossa
c1 on renkaan vierintävastusta vastaav a voiman fjDyno osuus
c2 on alustadynamometr ille ominainen sätee n korjauskerr oin
fjDyno on tämän liitte en kohdassa 6.5.2.3.3 kullekin vertailunopeudelle j lasket tu voima (N)
RWheel on puolet renkaan nimellisestä mitoitushalkaisi jasta (m)
RDyno on alustadynamometr in rullan säde (m).
Valmistaja ja vastuuviranomainen sopivat käytettä vistä tekijöistä c1 ja c2 käyttäen perustana valmista jan 
toimittamaa korrelaatiote stinä yttöä, joka kattaa ne renkaiden ominaisuudet, joita alustadynamometr illä on 
tark oitus testata.
Vaihtoeht oisesti voidaan käyttää seuraavaa varov aisen arvon anta vaa yhtälöä:
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0,2þ1vuut
Arvon c2 on oltava 0,2. Arvoksi asetetaan kuit enkin 2,0, jos käytetään ajovastuseromenetelmä ä (ks. tämän 
liitte en kohta 6.8) ja tämän liitteen kohdan 6.8.1 mukaisesti laskettu ajovastusero on negatiivinen.
6.7. Laskelma t
6.7.1. Hihna- ja alustadynamometr in antamien tulosten korjaaminen
Tämän liitteen kohdissa 6.5 ja 6.6 määr itetyt mitatut voimat on korjattav a vertailuolosuht eisiin seuraa valla 
yhtälöllä:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
jossa
FDj on hihna- tai alustadynamometr illä vertailunopeudella j mitattu korjattu vastus (N)
fj on vertailunopeudella j mitattu voima (N)
K0 on tämän liitte en kohdassa 4.5.2 määr itetty vierintäv astusk orjauskerr oin (K–1)
K1 on tämän liitte en kohdassa 4.5.4 määr itetty testimassan korjauskerr oin (N)
T on lämpötilan aritmeettinen keskiar vo testikammiossa mittauksen aikana (K).
6.7.2. Aerodynaamisen voiman laskem inen
Sovelletaan kohdassa 6.7.2.1 esitettyä laskelmaa ottaen huomioon kummallakin tuulennopeudella saadut tulok set. Jos 
tuulennopeuksil la vlow ja vhigh tehdyissä mittauksis sa saatujen ilmanv astusker toimien ja otsapinta-alojen tulojen ðCD×A fÞ
ero on pienempi kuin 0,015 m2, voidaan valmista jan pyynnöstä tehdä kohdan 6.7.2.2 mukainen laskelma
6.7.2.1. Lasket aan aerodynaaminen voima tuulennopeuksil la F0wind , Flow ja Fhigh seuraa valla yhtälöllä:
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3,62
jossa
ðCD×A fÞj on tuulitunnelissa mitatun ilmanv astusk ertoimen ja otsapinta-alan tulo tietyssä vertailuno ­
peuspistee ssä j tapauk sen mukaan (m2)
ρ0 on tämän säännön kohdassa 3.2.10 määr itelty kuivan ilman tiheys (kg/m3)
Fw on tuulennopeudella w mitattu aerodynaaminen voima (N)
vw on sove llettava tuulennopeus (km/h)
w viittaa sovelletta vaan tuulennopeut een ”0wind”, ”low” ja ”high”FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/297  
F0wind on aerodynaaminen voima nopeudella 0 km/h (N)
Flow on aerodynaaminen voima nopeudella vlow (N)
Fhigh on aerodynaaminen voima nopeudella vhigh (N)
Lasket aan aerodynaamisen voiman kertoim et f1a ja f2a pienimmän neliösumman regressiolla käyttäen arvoja 
F0wind , low ja Fhigh ja seuraavaa yhtälöä:
F¼f1a×vþf2a×v2
Lasket aan lopullinen aerodynaamisen voiman arvo FAj kussakin vertailunopeuspistee ssä vj seuraa vasta 
yhtälöstä. Jos ajoneuv o on varustett u nopeuden mukaan säätyvillä liikutelta villa aerodynaamisilla korinosilla, 
sovelletaan vastaav aa aerodynaamista voimaa asianomaisiin vertailunopeuspisteisiin .
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2. Lasket aan aerodynaaminen voima seuraa vasta yhtälöstä, jossa käytetään kyseistä tuulennopeutta koskevaa 
lopullista arvoa ðCD×A fÞ, jota käytetään myös interpol ointimenete lmällä tehtävissä lisävarusteita koske vissa 
määr ityksissä. Jos ajoneuv o on varustett u nopeuden mukaan säätyvillä liikutelta villa aerodynaamisilla 
korinosilla, sove lletaan vastaavia arvoja (CD × Af) asianomaisiin vertailunopeuspisteisi in.
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3,62
jossa
FAj on vertailunopeudella j mitattu aerodynaaminen voima (N)
ðCD×A fÞjon tuulitunnelissa mitatun ilmanv astusk ertoimen ja otsapinta-alan tulo tietyssä vertailuno ­
peuspistee ssä j tapauk sen mukaan (m2)
ρ0 on tämän säännön kohdassa 3.2.10 määr itelty kuivan ilman tiheys (kg/m3)
vj on vertailunopeus j (km/h).
6.7.3. Ajov astusar vojen laskemin en
Lasket aan kokonaisajo vastus tämän liitteen kohtien 6.7.1 ja 6.7.2 tuloste n summana seuraa valla yhtälöllä:
F�
j¼FDjþFAj
kaikkien soveltuvien vertailupiste iden j osalta (N).
Lasketaan kaikkien laske ttujen arvojen F�
josalta ajovastusyhtälön kertoimet f0, f1 ja f2 pienimmän 
neliösumman regressiolla ja käytetään niitä tavoiteker toimina tämän liitte en kohdan 8.1.1 mukaisissa 
laskelmissa.
Jos tuulitunnelissa testa ttavat ajoneuvot ovat ajovastusmatr iisiperhettä edustavia ajoneuvoja , asetetaan 
kertoimen f1 arvo nollaan ja laske taan kertoim et f0 ja f2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.
6.8. Ajov astuseromenete lmä
Jotta interpoloi ntimenet elmää käytettäessä voidaan ottaa mukaan vaihtoehdot, jotka eivät sisälly ajovastuk sen 
interpolointiin (aerodynamiikka, vierintäv astus ja massa), voidaan mitata ajoneuv on kitkan muutos 
ajovastuseromenetelmällä (esim. jarrujär jestelmien väliset kitkaerot). Toimitaan seuraavasti:
a)Mitataan vertailua joneuvon R kitka.
b)Mitataan sen ajoneuv on (ajoneuv o N) kitka, johon sisältyvä vaihtoe hto aiheuttaa kitkaeron.
c)Lasketa an ero tämän liittee n kohdan 6.8.1 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/298 26.11.2021  
Mittaukset tehdään hihnadynamometr illä tämän liitte en kohdan 6.5 mukaisesti tai alustadynamometr illä 
tämän liitte en kohdan 6.6 mukaisesti, ja tulok set (lukuun ottamatta aerodynaamista voimaa) korjataan tämän 
liitte en kohdan 6.7.1 mukaisilla laskelmil la.
Menete lmää saa käyttää vain siinä tapauk sessa, että seuraa va peruste täyttyy :
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
jossa
FDj,R on hihna- tai alustadynamometr illä vertailunopeudella j mitattu ja tämän liitteen kohdan 6.7.1 
mukaisilla laskelmil la korjattu ajoneuv on R vastus (N)
FDj,N on hihna- tai alustadynamometr illä vertailunopeudella j mitattu ja tämän liitteen kohdan 6.7.1 
mukaisilla laskelmil la korjattu ajoneuv on N vastus (N)
n on nopeuspisteid en kokonaismäärä.
Tätä vaiht oehtoi sta ajovastuk sen määr ittämismenetelmää saa käyttää vain siinä tapaukse ssa, että ajoneuvojen 
R ja N ilmanvastus on sama ja mitattu ero kattaa asianmukaisesti ajoneuv on energiankulutukseen 
kohdistuvan vaikutuksen kokonaisuudessaan. Menetelmää ei saa soveltaa, jos ajoneuvon N absoluuttisen 
ajovastuk sen kokonaistarkkuus vaarantuu millään tavalla.
6.8.1. Hihna- ja alustadynamometr in eroke rtoimien määr ittäminen
Ajov astusero lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
jossa
FDj,Delta on vertailunopeudella j mitattu ajovastusero (N)
FDj,N on hihna- tai alustadynamometr illä vertailunopeudella j mitattu ja tämän liitteen kohdan 6.7.1 mukaisilla 
laske lmilla korjattu ajoneuvon N vastus (N)
FDj,R on hihna- tai alustadynamometr illä vertailunopeudella j mitattu ja tämän liitte en kohdan 6.7.1 mukaisilla 
laske lmilla korjattu vertailua joneuv on R vastus (N).
Kaikkien laskettujen arvojen FDj,Delta osalta lasketaan ajovastusyhtälön kertoimet f0,Delta , f1,Delta ja f2,Delta 
pienimmän neliösumman regressiolla.
6.8.2. Ajoneuv on kokonaisajo vastuksen määr ittäminen
Jos interpolo intimenete lmää (ks. liitte en B7 kohta 3.2.3.2) ei käytetä, ajoneuvon N ajovast useroker toimet 
laske taan seuraa villa yhtälöillä:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
jossa
N tark oittaa ajoneuv on N ajovastusker toimia
R tark oittaa vertailua joneuv on R ajovastusk ertoimia
Delta tark oittaa tämän liitteen kohdan 6.8.1 mukaisesti määr itettyjä ajovastuseroker toimia.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/299  
7. AJO VASTUK SEN SIIRT ÄMINEN ALUST ADYNAMOMETRIIN
7.1. Alustadynamometr itestin valmistelu
7.1.0. Dynamometr in käyttötilan valitseminen
Testi tehdään liitteen B6 kohdan 2.4.2.4 mukaisesti.
7.1.1. Laboratorio-olosuhteet
7.1.1.1. Rullat
Alustadynamometr in rullien on oltava puhtaita ja kuivia, eikä niissä saa olla ylimääräistä mate riaalia, joka voisi 
aiheuttaa renkaiden luistamista. Dynamometrejä on käytettävä samassa yhteenkytk etyssä tai 
-kytkem ättömässä tilassa kuin seuraavaksi tehtä vässä tyyppi 1 -test issä. Alustadynamometr in nopeus 
mitataan tehoabsor ptioyksikköön kytke tystä rullasta.
7.1.1.1.1. Renkaiden luistaminen
Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja. Valmistaj an on säädettä vä alustadynamometr in 
kuor ma lisäpainojen kanssa. Lisäpainoja on käytettävä sekä kuor man säätämisen että päästö- ja polttoaineen ­
kulutust estien aikana. Lisäpainojen käyttö on kirjattava.
7.1.1.2. Testitilan lämpöti la
Laboratorion ilman lämpötila säädetään arvoon 23 °C, ja se saa vaihdella testin aikana enintään ±5 °C, ellei 
mahdollinen seuraa vaks i tehtävä testi muuta edellytä.
7.2. Alustadynamometr in valmistelu
7.2.1. Iner tiamassan asettaminen
Asete taan alustadynamometr in ekvivalentti-iner tiamassa tämän liitteen kohdan 2.5.3 mukaisesti. Jos 
alustadynamometr in iner tia-asetusta ei voida säätää juur i tähän arvoon, käytetään seuraa vaks i suurem paa 
iner tia-asetusta, joka saa olla enintään 10 kg suurem pi.
7.2.2. Alustadynamometr in lämmitys
Lämmit etään alustadynamometr iä sen valmista jan suositusten mukaisesti tai muutoin sopivalla tavalla siten, 
että dynamometr in kitkahävi öt voiva t tasaantua.
7.3. Ajoneuv on valmist elu
7.3.1. Reng aspaineen säätäminen
Säädetään reng aspaine tyyppi 1 -testin seisontaläm pötilassa enintään 50 prosenttia suuremmak si kuin sen 
reng aspainealueen alara ja, jonka valmistaja on määr itellyt valitulle renkaalle (ks. tämän liitteen kohta 4.2.2.3). 
Kirjataan arvo.
7.3.2. Jos dynamometr in asetuksia ei ei-toistetta vissa olevien voimien vuoksi voida määr ittää tämän liitteen kohdassa 
8.1.3 esitettyj en kriteerien mukaisesti, ajoneuv o on varustet tava vapaar ullaustilalla. Vapaar ullaustila edellyttää 
vastuuviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoite ttava kaikissa asianomaisissa testa usselosteissa.
Jos ajoneuv o on varuste ttu vapaar ullaustilalla, tila on kytkettä vä käyttöön sekä ajovastusta määr itettäess ä että 
alustadynamometr illä.
7.3.3. Ajoneuv on sijoittaminen dynamometr ille
Testattava ajoneuv o asete taan alustadynamometr ille suoraan eteen päin suuntautuvaan asentoon ja 
kiinnitet ään turvallisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/300 26.11.2021  
7.3.3.1. Jos käytetään yksirullaista alustadynamometr ia, ajoneuv o on sijoit ettava ja sen on oltava sijoit ettuna koko 
menett elyn ajan kohtien 7.3.3.1.1–7.3.3.1.3 vaatimusten mukaisesti.
7.3.3.1.1. Kallistussuuntaus (kier tyminen z-ak selin ympär i)
Ajoneuv o on suunnattava x-ak selin suuntaisesti, jotta voidaan minimoida kier tyminen z-akseli n ympäri.
7.3.3.1.2. Sivuttaisasent o (y-akseli)
Ajoneuv on on pysyttävä suunnattuna y-akse lin suuntaan, ja sivuttaisliikke et on minimoita va.
7.3.3.1.3. Asent o edessä ja takana (x-akse li)
Kaikkien pyörivien pyörien renkaan ja rullan kosketusalueen keskustan etäisyyden rullan yläosasta on oltava 
±25 mm tai ±2 prosenttia rullan halkaisi jasta sen mukaan, kump i on pienem pi.
7.3.3.1.4. Testattava ajoneuv o on kiinnitet tävä liitteen B5 kohdan 2.3.2 mukaisella järjestelmällä.
Jos käytetään väänt ömomenttimittar imenetelmää, rengaspainetta säädetään siten, että dynaaminen säde on 
0,5 prosentin tarkkuudella sama kuin dynaaminen säde rj, joka laske taan tämän liitteen kohdan 4.4.3.1 
yhtälöistä vertailunopeuspiste essä 80 km/h. Alustadynamometr in dynaaminen säde laske taan tämän liitteen 
kohdassa 4.4.3.1 kuvatulla menette lyllä.
Jos säätöar vo on tämän liitteen kohdassa 7.3.1 määr itellyn vaiht elualueen ulkopuolella, vääntömomenttimitta ­
rimenet elmää ei käytetä.
7.3.4. Ajoneuv on lämmittäminen
7.3.4.1. Ajoneuv oa lämmitet ään sovellettavalla WLTC-syklillä. Jos ajoneuv on lämmitysajon nopeus oli 90 prosenttia 
tämän liitteen kohdassa 4.2.4.1.2 määr itellyn menett elyn seuraa vaks i suuremman vaiheen suur immasta 
nopeudesta, lisätään tämä suurempi vaihe sovelletta vaan WLTC-sykliin.
Taulukko A4/7
Ajoneuv on lämmittä minen 
Ajoneuv on ryhmä Sovellettava WLTC-sykliOtetaan seuraavaksi nopeamp i 
vaiheLämmityssykli
Ryhmä 1 hidas 1 + keskinopea 1 – hidas 1 + keskinopea 1
Ryhmä 2hidas 2 + kesk inopea 2 + 
nopea 2 + moottori tie 2– hidas 2 + keskinopea 2 + 
nopea 2 + moottoritie 2
hidas 2 + kesk inopea 2 + 
nopea 2kyllä (moottorit ie2)
ei hidas 2 + keskinopea 2 + 
nopea 2
Ryhmä 3hidas 3 + kesk inopea 3 + 
nopea 3 + moottori tie 3hidas 3 + kesk inopea 3 + 
nopea 3 + moottori tie 3hidas 3 + keskinopea 3 + 
nopea 3 + moottoritie 3
hidas 3 + kesk inopea 3 + 
nopea 3kyllä (moottorit ie3)
ei hidas 3 + keskinopea 3 + 
nopea 3
7.3.4.2. Jos ajoneuvo on jo lämmitet ty, ajetaan tämän liitteen kohdassa 7.3.4.1 sovellettu suur imman nopeuden 
WLTC-vaihe.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/301  
7.3.4.3. Vaihtoeht oinen lämmitysmenettely
7.3.4.3.1. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla voidaan käyttää vaiht oehtoi sta lämmitysme ­
nette lyä. Hyväk syttyä vaihtoe htoista lämmitysmenettelyä voidaan käyttää samaan ajovastusperheeseen 
kuuluville ajoneuv oille, ja sen on täytettä vä tämän liittee n kohtien 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 vaatimukset.
7.3.4.3.2. Valitaan ainakin yksi ajovastusperhettä edustava ajoneuv o.
7.3.4.3.3. Vaihtoeht oiselle lämmitysmenett elylle liittee n B7 kohdan 5 mukaisesti korjatuilla ajovastusker toimilla f0a, f1a ja 
f2a lasketun syklik ohtaisen energiantar peen on oltava yhtä suur i tai suurem pi kuin kullekin sovellettavalle 
vaiheelle tavoiteajovastusker toimilla f0, f1, ja f2 laskettu syklik ohtainen energiantar ve.
Korjatut ajovastusker toimet f0a, f1a ja f2a lasketaan seuraa vista yhtälöistä:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
jossa
Ad_alt, Bd_alt ja Cd_alt ovat vaiht oehtoisen lämmitysmenett elyn jälkeiset alustadynamometr in 
asetusker toim et
Ad_WL TC, Bd_WL TC ja 
Cd_WL TCovat alustadynamometr in asetusker toim et tämän liitteen kohdassa 7.3.4.1 kuvatun 
WLTC-lämmitysmenett elyn ja tämän liitteen kohdan 8 mukaisen alustadynamometr in 
validin asetuks en jälkeen.
7.3.4.3.4. Korjattuja ajovastusk ertoimia f0a, f1a ja f2a käytetään ainoastaan sovellettaessa tämän liittee n kohtaa 7.3.4.3.3. 
Muissa tark oituksissa tavoiteajovastusker toimina käytetään tavoitea jovastusker toim ia f0, f1 ja f2.
7.3.4.3.5. Vastuuviranomaiselle on toimit ettava tarkat tiedot menett elystä ja sen vastaavuudesta.
8. ALUST ADYNAMOMETRIN KUORMITUSASETUS
8.1. Alustadynamometr in kuor mitusasetuks en säätäminen rullausmenete lmällä
Menete lmää voidaan soveltaa, kun ajovastusk ertoimet f0, f1 ja f2 on määr itetty.
Ajov astusmatr iisiperheen tapauksessa menetelmää sovelletaan, kun edustava n ajoneuv on ajovastus 
määr itetään tämän liitteen kohdassa 4.3 kuvatulla rullausmenete lmällä. Tavoiteajo vastusar vot lasket aan 
tämän liitteen kohdassa 5.1 kuvatulla menetelmällä.
8.1.1. Kuor mituk sen alusta va asettaminen
Jos alustadynamometr issä on kertoimen valitsin, dynamometr in tehoab sorptioyksik ön säätämisessä käytetään 
seuraa vasta yhtälöstä saatavia keinotek oisia alustavia kertoimia Ad, Bd ja Cd:
Fd¼AdþBdvþCdv2
jossa
Fd on alustadynamometr in kuor mitusasetus (N)
v on alustadynamometr in rullan nopeus (km/h).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/302 26.11.2021  
Kuor mituk sen alusta vassa asettamisessa suosit ellaan käytettä väks i seuraa via kertoimia:
a)Ad¼0,5×A t,Bd¼0,2×B t,Cd¼Ct
yksiak selisille alustadynamometreille tai
Ad¼0,1×A t,Bd¼0,2×B t,Cd¼Ct
kaksiak selisille alustadynamometreille, jolloin At, Bt ja Ct ovat tavoiteajovastusker toimet
b)emp iiriset arvot, kute n ne, joita käytetään vastaavantyyppisen ajoneuvon asetuks issa.
Jos alustadynamometr issä on polygonaaliasetus, dynamometr in tehoab sorptio yksikk öön asetetaan 
asianmukaiset kuor mitusar vot kullekin vertailunopeudelle.
8.1.2. Vapaa rullaus
Alustadynamometr illä tehtävässä rullaustest issä noudatetaan tämän liittee n kohdassa 8.1.3.4.1 tai 8.1.3.4.2 
kuvattua menettelyä. Testi aloitetaan viimeistään 120 sekunnin kuluttua lämmitysmenettelyn päättymisestä. 
Perättäiset rullausajot aloit etaan välittömäst i. Lämmitysmenettely n ja iterointimenet elmällä teht ävien 
rullausten välistä aikaa voidaan valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella pidentää, jotta 
ajoneuvon asetuks et rullausta varten ovat oikeat. Valmistaj an on toimit ettava vastuuviranomaiselle näyttöä, 
jolla perustellaan lisäajan pyytämistä ja jolla osoit etaan, ettei lisäaika vaikuta alustadynamometr in kuor mitus ­
parametreihin (esim. jäähdytysaineen ja/tai öljyn lämpöti la, dynamometr iin kohdistuva voima).
8.1.3. Todentaminen
8.1.3.1. Lasket aan tavoitea jovastuk sen arvo käyttämällä tavoitea jovastusker toim ia At, Bt ja Ct, kullakin vertailuno ­
peudella vj:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
jossa
At, Bt ja Ct ovat tavoiteajo vastusparametr it
Ftj on tavoiteajo vastus vertailunopeudella vj (N)
vj on järjestysluvun j vertailunopeus (km/h).
8.1.3.2. Mitattu ajovastus lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Fmj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
jossa
Δv on 5 km/h
Fmj on mitattu ajovastus kullakin vertailunopeudella vj (N)
TM on ajoneuv on testimassa (kg)
mr on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän liittee n kohdan 2.5.1 mukaisesti 
(kg)
Δtj on nopeutta vj vastaav a rullausaika (s).
8.1.3.3. Lasket aan alustadynamometr illä simuloidun ajovastuk sen määr ittämiseen käytettävän yhtälön kertoim et As, 
Bs ja Cs pienimmän neliösumman regressiolla:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Määr itetään simuloitu ajovastus kullekin vertailunopeudelle vj seuraa valla yhtälöllä käyttäen lasket tuja arvoja 
As, Bs ja Cs:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/303  
8.1.3.4. Dynamometr in kuor mituk sen asettamisessa voidaan käyttää kahta eri menetelmää. Jos ajoneuv oa kiihdyt etään 
dynamometr illä, käytetään tämän liitteen kohdassa 8.1.3.4.1 kuvattua menet elmää. Jos ajoneuvoa 
kiihdyt etään sen omalla käyttövoimalla, käytetään tämän liittee n kohdassa 8.1.3.4.1 tai 8.1.3.4.2 kuvattua 
menet elmää. Kiihtyvyyden ja nopeuden tulon on tällöin oltav a vähintään 6 m2/s3. Jos ajoneuvo ei pysty 
saavu ttamaan arvoa 6 m2/s3, sitä ajetaan kaasunsäädin täysin auki.
8.1.3.4.1. Kiint eiden arvojen menet elmä
8.1.3.4.1.1. Dynamometr in ohjelmiston on suor itettava yhteensä kolme rullausajoa. Ensimmäisestä rullausa josta lasketaan 
dynamometr in asetusker toimet toista rullausa joa varten tämän liitte en kohdan 8.1.4 mukaisesti. Ensimmäisen 
rullausa jon jälkeen ohjelmist on on suor itettava kolme uutta rullausa joa, joissa käytetään joko ensimmäisen 
rullausa jon jälkeen määr itettyjä kiint eitä dynamometr in asetusker toim ia tai tämän liittee n kohdan 8.1.4 
mukaisesti mukaute ttuja dynamometr in asetusker toimia.
8.1.3.4.1.2. Lopulliset dynamometr in asetusker toimet A, B ja C laske taan seuraa vista yhtälöistä:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
jossa
At, Bt ja Ct ovat tavoiteajo vastusparametr it
Asn,Bsnja Csnovat ajon n simuloidut ajovast usker toim et
Adn,Bdnja Cdnovat ajon n dynamometr in asetusker toim et
n on rullausajojen järjestysnumero ensimmäinen vakautusa jo mukaan luettuna.
8.1.3.4.2. Iterointimenete lmä
Määr itellyillä nopeusalueilla olevien laskettujen voimien vaihte luvälin on oltav a kahden perättäisen rullausa jon 
voimien pienimmän neliösumman regression jälkeen ±10 N verrattuna tavoitear voihin. Muussa tapaukse ssa 
on mukaut ettava alustadynamometr in kuor mitusasetusta tämän liittee n kohdan 8.1.4 mukaisesti ja 
suor itettava sitten lisää rullausa joja, kunnes vaiht eluvälivaatimus täyttyy .
8.1.4. Mukauttaminen
Alustadynamometr in kuor mitusasetus mukaute taan seuraa vien yhtälöiden mukaisesti:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
jolloin
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/304 26.11.2021  
jossa
Fdj on alustadynamometr in alustav a kuor mitusasetus (N)
F�
djon alustadynamometr in mukaute ttu kuor mitusasetus (N)
Fj on mukauttava ajovastus ðFsj – F tjÞ(N)
Fsj on simuloitu ajovastus vertailunopeudella vj (N)
Ftj on tavoiteajo vastus vertailunopeudella vj (N)
A�
d,B�
dja C�
dovat uudet alustadynamometr in asetusker toimet.
8.1.5. Otetaan tekijöiden f0, f1 ja f2 lopullisiks i arvoiksi At, Bt ja Ct ja käytetään niitä seuraaviin:
a)pienenn yksen määr ittäminen liitteen B1 kohdan 8 mukaisesti
b)vaiht eenvaiht opist eiden määr ittäminen liitteen B2 mukaisesti
c)hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpoloi nti liitteen B7 kohdan 3.2.3 mukaisesti
d)sähk ö- ja hybr idisähk öajoneuv ojen tuloste n laskeminen liittee n B8 kohdan 4 mukaisesti.
8.2. Alustadynamometr in kuor mitusasetuks en asettaminen vääntömomenttimittari menet elmällä
Menete lmää voidaan käyttää, kun liikev astus määr itetään tämän liitteen kohdassa 4.4 kuvatulla 
väänt ömomenttimittar imenetelmällä.
Ajov astusmatr iisiperheen tapauk sessa menete lmää sovelletaan, kun edustav an ajoneuvon liikev astus 
määr itetään tämän liittee n kohdassa 4.4 kuvatulla vääntömomentt imittar imenet elmällä. Tavoiteliik evas ­
tusar vot lasketaan tämän liitteen kohdassa 5.1 kuvatulla menetelmällä.
8.2.1. Kuor mituk sen alusta va asettaminen
Jos alustadynamometr issä on kertoimen valitsin, dynamometr in tehoab sorptioyksik ön säätämisessä käytetään 
seuraa vasta yhtälöstä saatavia keinotek oisia alustavia kertoimia Ad, Bd ja Cd:
Fd¼AdþBdvþCdv2
jossa
Fd on alustadynamometr in kuor mitusasetus (N)
v on alustadynamometr in rullan nopeus (km/h).
Kuor mituk sen alusta vassa asettamisessa suosit ellaan käytettä väks i seuraa via kertoimia:
a)Ad¼0,5×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
yksiak selisille alustadynamometreille tai
Ad¼0,1×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
kaksiak selisille alustadynamometreille, jolloin
at, bt ja ct ovat tavoiteliik evastusk ertoimet ja
r' on renkaan dynaaminen säde alustadynamometr illä nopeudessa 80 km/h (m) tai
b)emp iiriset arvot, kute n ne, joita käytetään vastaavantyyppisen ajoneuvon asetuks issa.
Jos alustadynamometr issä on polygonaaliasetus, dynamometr in tehoab sorptio yksikk öön asetetaan 
asianmukaiset kuor mitusar vot kullekin vertailunopeudelle.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/305  
8.2.2. Pyörän vääntömomentin mittaaminen
Väänt ömomentti mitataan alustadynamometr illä tämän liitte en kohdan 4.4.2 mukaisesti. On käytettä vä 
samanlaisia vääntömomentt imittareita kuin edeltävässä tietestissä.
8.2.3. Todentaminen
8.2.3.1. Määr itetään tavoiteliike vastuskä yrä (vääntömome nttikä yrä) tämän liitteen kohdassa 4.5.5.2.1 olevalla 
yhtälöllä. Käyrä voidaan määr ittää seuraavasti:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2. Lasket aan simuloitu tavoiteliikevastuskä yrä (vääntömom enttikä yrä) alustadynamometr illä tämän liitte en 
kohdassa 4.4.3.2 kuvatulla menet elmällä ja samassa kohdassa täsmennetyllä mittaustarkkuudella sekä 
määr ittämällä tavoiteliikevastuskä yrä (vääntöm omenttikä yrä) tämän liitteen kohdassa 4.4.4 kuvatulla tavalla 
mukaan luettuina tämän liittee n kohdan 4.5 mukaiset sovelletta vat korjauks et jättäen kaikissa tapauksissa 
tekemättä mittauk set vastakkaisiin suuntiin, jolloin saadaan simuloitu liikev astuskä yrä:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
Simuloidun liikev astukse n (vääntömome ntin) on oltava toleranssin ±10 N×r ’ sisällä tavoiteliikevastuksesta 
kaikissa vertailunopeuspistee ssä, kun r’ on renkaan dynaaminen säde metreinä mitattuna alustadynamo ­
metr illä nopeudella 80 km/h.
Jos toleranssi jollakin vertailunopeudella ei ole tässä kohdassa kuvatun menetelmän kriteerin mukainen, 
mukaut etaan alustadynamometr in kuor mitusasetusta tämän liitte en kohdassa 8.2.3.3 kuvatulla menett elyllä.
8.2.3.3. Mukauttaminen
Alustadynamometr in kuor mitusasetus mukaute taan seuraa van yhtälön mukaisesti:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
jolloin
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
jossa
F�
djon alustadynamometr in uusi kuor mitusasetus (N)
Fej on mukauttava ajovastus (Fsj–Ftj) (Nm)
Fsj on simuloitu ajovastus vertailunopeudella vj (Nm)
Ftj on tavoiteajo vastus vertailunopeudella vj (Nm)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/306 26.11.2021  
A�
d,B�
dja C�
dovat uudet alustadynamometr in asetusker toimet
r’ on renkaan dynaaminen säde alustadynamometr illä nopeudella 80 km/h (m)
Toistetaan tämän liitteen kohdat 8.2.2 ja 8.2.3 , kunnes tämän liitteen kohdan 8.2.3.2 toleranssivaatimus 
täyttyy .
8.2.3.4. Vetävie n akselien massa, renkaiden eritelmät ja alustadynamometr in kuor mitusasetus on kirjattav a, kun 
tämän liitteen kohdan 8.2.3.2 vaatimus täyttyy .
8.2.4. Liikevastuske rtoimien muuntaminen ajovastusker toimiks i f0, f1 ja f2
8.2.4.1. Jos ajoneuvo ei rullaa toist ettavissa olevalla tavalla eikä tämän liitte en kohdan 4.2.1.8.5 mukaista rullaustilaa 
voida käyttää, lasketaan ajovastusyhtälössä käytettä vät kertoimet f0, f1 ja f2 tämän liitteen kohdassa 8.2.4.1.1 
olevista yhtälöistä. Muissa tapauksi ssa suor itetaan tämän liitte en kohdissa 8.2.4.2–8.2.4.4 kuvattu menettely .
8.2.4.1.1. f0¼c0
r×1,02
f1¼c1
r×1,02
f2¼c2
r×1,02
jossa
c0, c1, c2 ovat tämän liitteen kohdassa 4.4.4 määr itetyt liikev astusker toimet (Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)2)
r on renkaan dynaaminen säde ajoneuv ossa, jolla liikev astus määr itettiin (m)
1,02 on likiar voker roin, jolla kompen soidaan ajolaitt een häviöt.
8.2.4.1.2. Määr itettyjä kertoimien f0, f1 ja f2 arvoja ei käytetä alustadynamometr in asetuksissa eikä päästö- tai toimin tasä ­
detesteissä. Niitä käytetään vain seuraavissa tapauksissa:
a)pienenn yksen määr ittäminen liitteen B1 kohdan 8 mukaisesti
b)vaiht eenvaiht opist eiden määr ittäminen liitteen B2 mukaisesti
c)hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpoloi nti liitteen B7 kohdan 3.2.3 mukaisesti
d)sähk ö- ja hybr idisähk öajoneuv ojen tuloste n laskeminen liittee n B8 kohdan 4 mukaisesti.
8.2.4.2. Kun alustadynamometr i on säädetty määrätyillä toleransseilla, tehdään ajoneuvolle rullausmenett ely 
alustadynamometr illä tämän liittee n kohdan 4.3.1.3 mukaisesti. Rullausa jat kirjataan.
8.2.4.3. Määr itetään ajovastus Fj vertailunopeudella vj (N) seuraa vasta yhtälöstä:
Fj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
jossa
Fj on tavoiteajo vastus vertailunopeudella vj (N)
TM on ajoneuv on testimassa (kg)
mr on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän liittee n kohdan 2.5.1 mukaisesti 
(kg)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj on nopeutta vj vastaav a rullausaika (s).
8.2.4.4. Määr itetään ajovastusyhtälössä käytettävät kertoimet f0, f1 ja f2 pienimmän neliösumman regressiolla koko 
vertailunopeusalueella.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/308 26.11.2021  
LIITE B5 
Testauslaitteet ja kalibroinnit 
1. TESTIPENKKIÄ KOSKEV AT VAATIMUK SET JA ASETUK SET
1.1. Jäähdytystuuletinta koskevat vaatimukset
1.1.1. Ajoneuv oon kohdist etaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavir taus. Ilmavir ran lineaar isen nopeuden 
asetusar von puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaav a rullan nopeus suuremmilla nopeuks illa 
kuin 5 km/h. Ilma virran lineaar isen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltav a ±5 km/h tai ±10 prosenttia 
vastaav asta rullan nopeudesta sen mukaan, kumpi on suurem pi.
1.1.2. Määr itetään edellä mainittu ilma virran nopeus keskiar vona jouk osta mittauspiste itä, jotka täyttävät 
seuraa vat vaatimukset :
a)Suorakulmaisilla ulostuloilla varustettujen tuulettimien tapaukse ssa pisteet sijai tsevat kesk ellä kutakin 
suorakulmiota, jotka jakav at koko ulostulon yhdeksää n alueeseen (eli jakavat ulostulon vaaka- ja 
pystysivut kolmeen samank okoiseen osaan). Keskialueella ei tehdä mittauk sia (kuten kuvassa A5/1 
esitet ään).
Kuva A5/1
Tuuletin, jonka ulost ulo on suorakulmainen
b)Pyöreät tuulettimien ulostulot jaetaan kahdeksaan samank okoiseen sektor iin pystysuoralla, vaakasuoralla 
ja kahdella 45 asteen suoralla. Mittauspisteet sijaitsevat kunkin sektor in keskisät eellä (22,5°) etäisyydellä, 
joka vastaa kahta kolmasosaa säteen kokonaispituudesta (kuten kuvassa A5/2 esitetään).
Kuva A5/2
Tuuletin, jonka ulostul o on pyöreä
Mittaukset on tehtävä niin, ettei tuulettimen edessä ole ajoneuvoa tai muuta estettä. Ilman lineaar isen 
nopeuden mittauslaite on sijoit ettava 0–20 cm:n päähän ilmasuuttimesta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/309  
1.1.3. Tuulettimen ulostulolla on oltava seuraavat ominaisuudet:
a)pinta-ala vähintään 0,3 m2 ja
b)leve ys/halkaisi ja vähintään 0,8 m.
1.1.4. Tuulettimen sijai nnin on oltav a seuraa va:
a)matalamman reunan korke us maasta: noin 20 cm
b)etäisyys ajoneuvon etuosasta: noin 30 cm
c)suunnilleen ajoneuvon pituussuuntaisella keskitasolla.
1.1.5. Jäähdytystuulettimen korke utta, sivusuuntaista sijaintia ja etäisyyttä ajoneuvosta voidaan valmista jan 
pyynnöstä muuttaa, jos vastuuviranomainen pitää sitä asianmukaisena.
Jos tuulettimelle määrätty konfiguraatio on epäkä ytännöllinen suunnittelul taan erityisissä ajoneuvois sa, 
kute n sellaisissa, jossa moottori on asennettu taakse tai joissa on ilmanottoauk ot sivuilla, tai jos 
konfiguraat ion tuottama jäähdytyste ho ei ole riittävä edustaakseen kunnolla käytönai kaista toim intaa, 
voidaan valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen katsoessa sen olevan asianmukaista muuttaa 
jäähdytystuulettimen korke utta, kapasitee ttia ja pitkittäis- ja sivusuuntaista sijaintia ja käyttää lisää 
tuulettimia, joiden ominaisuudet voivat olla erilaisia (myös vakionopeustuulettimia).
1.1.6. Jäähdytystuulettimien sijainti ja kapasite etti ja vastuuviranomaiselle toimitettujen perusteiden yksityiskohd at 
on tämän liitteen kohdassa 1.1.5 kuvatuissa tapauksissa kirjattav a. Mahdollisissa myöhemmissä testeissä on 
perustelut huomioon ottaen käytettävä samanlaisia sijai nteja ja ominaisuuk sia, jotta voidaan välttää se, että 
jäähdytyksen ominaisuudet eivät olisi edustav ia.
2. ALUST ADYNAMOMETRI
2.1. Yleiset vaatimukset
2.1.1. Dynamometr in on pystyttävä simuloimaan ajovastusta käyttäen kolmea ajovastuske rrointa, joita voidaan 
säätää kuor mituskä yrän muodon muuttamiseks i.
2.1.2. Alustadynamometr i voi olla konfiguraatioltaan yksi- tai kaksirullainen. Kun käytetään kaksi rullaisia 
alustadynamometrejä, rullien on oltava kiint eästi liitettyjä tai etur ullan on käytettä vä suoraan tai epäsuorasti 
iner tiamassoja ja tehonabsor ptiolaitet ta.
2.2. Erityiset vaatimuks et
Seuraav at erityiset vaatimukset liittyvät dynamometr in valmistajan eritelmiin.
2.2.1. Rullan pyörintäpoikke aman on oltava pienempi kuin 0,25 mm kaikissa mittauspaik oissa.
2.2.2. Rullan halkaisi jan on oltav a ±1,0 mm:n sisällä ilmoitetusta nimellisar vost a kaikissa mittauspaik oissa.
2.2.3. Dynamometr issä on oltava ajanmittausjärj estelmä, jota käytetään määr itettäessä kiihtyvyydet ja mitattaessa 
ajoneuvon tai dynamometr in rullausa jat. Ajanmittausjär jestelmän tarkkuuden on oltav a vähintään ±0,001 
prosenttia vähintään 1 000 käyttösekunnin jälkeen. Tämä on tarkist ettava alkuasennuksessa.
2.2.4. Dynamometr issä on oltav a nopeudenmittausjär jeste lmä, jonka tarkkuus on vähintään ±0,080 km/h. Tämä 
on tarkist ettava alkuasennuksessa.
2.2.5. Dynamometr in vastea jan (90 prosentin vaste veto voiman muutokseen) on oltava pienempi kuin 100 ms, 
kun hetk elliset kiihtyvyydet ovat vähintään 3 m/s2. Tämä on tarkistetta va alkuasennuks essa ja merkittä vien 
kunnossapit otoimen piteiden jälkeen.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/310 26.11.2021  
2.2.6. Dynamometr in valmistajan on ilmoite ttava dynamometr in perusiner tia. Kunkin mitatun perusiner tian arvo 
saa poik eta tästä ilmoitetusta arvosta enintään ±0,5 prosenttia tai 7,5 kg sen mukaan, kumpi on suurem pi, ja 
enintään ±0,2 prosenttia aritmeettisesta keskiar vosta, joka on johdettu dynaamisesti kokei sta, joissa 
kiihtyvyys, hidastuvuus ja voima ovat vakioita.
2.2.7. Rullan nopeus mitataan vähintään 10 Hz:n taajuudella.
2.3. Muut erityiset vaatimuks et nelip yörävet otilassa käytettä ville alustadynamometreille
2.3.1. Nelip yörävet otilassa teht ävää testausta varten alustadynamometr in on oltav a konfiguraatioltaan 
yksir ullainen. Nelip yöräved on hallintalait e on suunnit eltava siten, että seuraa vat vaatimuks et täyttyvät, kun 
tehdään testi, jossa ajoneuvoll a ajetaan WLTC-sykli.
2.3.1.1. Simuloidaan ajovast usta siten, että voimat jakautuvat nelip yörävet otilassa käytettävällä dynamometr illä 
samalla tavalla kuin ajettaessa ajoneuvoa sileällä, kuivalla ja tasaisella tienpinnalla.
2.3.1.2. Tämän liitte en kohdan 2.3.1.2.1 ja joko kohdan 2.3.1.2.2 tai kohdan 2.3.1.2.3 vaatimusten täyttyminen on 
tarkaste ttava alkuasennuks en yhte ydessä ja merkittä vien kunnossapitot oimenpit eiden jälkeen. Etu- ja 
takar ullan nopeuksien ero arvioidaan suodattamalla vähintään 20 Hz:n taajuu della saadut tiedot rullien 
nopeudesta 1 sekunnin liikkuvan keskiar von suodattimella.
2.3.1.2.1. Etu- ja takar ullan kulkeman matkan eron on oltav a pienempi kuin 0,2 prosenttia WLTC-syklissä ajetusta 
matkasta. Integroi daan absoluuttinen luku käytettä väks i ajom atkan kokonaiseron laskemisessa WLTC- 
syklin mitalta.
2.3.1.2.2. Etu- ja takar ullan kulkema n matkan eron on oltava pienem pi kuin 0,1 m kaikilla 200 ms:n jaksoilla.
2.3.1.2.3. Kaikkien rullanopeuksien erojen toleranssi on ±0,16 km/h.
2.3.2. Yksir ullaisessa alustadynamometr issä käytettävä ajoneuvon kiinnitysjär jestelmä
2.3.2.1. Pystysuuntainen voima
Sen lisäksi, mitä liitteen B4 kohdassa 7.3.3.1.3 määrätään, kiinnitysjär jestelmä on suunnit eltava sellaisek si, 
että ajoneuv oon kohdistuva pystysuuntainen voima jää mahdollisimman pieneks i ja pysyy samana 
alustadynamometr in säätämisen ja kaikkien testien aikana. Vaatimus täyttyy , jos kiinnitysjär jeste lmä ei 
pysty kohdistamaan mainitusta poikk eavaa pystysuuntaista voimaa tai jos vastuuviranomainen ja valmistaja 
sopivat menett elystä, jolla vaatimuks en täyttyminen voidaan osoittaa.
2.3.2.2. Kiinnitysjär jeste lmän jäykkyys
Kiinnitysjär jeste lmän on oltav a jäykkyydeltään sellainen, että kaikki liikke et ja kier tymiset minimoidaan. 
Liikk eiden z-akselin suunnassa ja y-akse lin ymp äri on oltava niin pieniä, että niiden vaikutukse t 
testituloks iin ja tämän liitteen kohdan 2.3.2.1 vaatimusten täyttymiseen jäävät merkityksettömiksi.
2.4. Alustadynamometr in kalibrointi
2.4.1. Voimanmittausjär jestelmä
Voima-antur in tarkkuuden on oltav a vähintään ±10 N kaikilla mitatuilla aske lilla. Tämä on tarkistetta va 
alkuasennuksessa, merkittävien kunnossapitot oimenpit eiden jälkeen ja enintään 370 päivää ennen testausta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/311  
2.4.2. Dynamometr in kalibrointi loishäviöiden suht een
Mitataan dynamometr in loishäviöt ja päivitetään ne, jos jokin mitatuista arvoista eroaa senhetkisestä 
häviökä yrästä enemmän kuin 9,0 N.Tämä on tarkist ettava alkuasennuksessa, merkittä vien kunnossapitot oi­
menpi teiden jälkeen ja enintään 35 päivää ennen testaus ta.
2.4.3. Ajov astukse n simuloinnin tarkistaminen ilman ajoneuv oa
Dynamometr in toim inta on tarkistetta va kuor mittamatt omalla rullauks ella alkuasennuksessa, merkittä vien 
kunnossapit otoimen piteiden jälkeen ja enintään 7 päivää ennen testausta. Rullausvoima virheen 
aritmeettisen keskiar von on oltav a kussakin vertailunopeuspistee ssä pienem pi kuin 10 N tai 2 prosenttia 
sen mukaan, kumpi on suurempi.
3. PAKOKAASUNL AIMENNUSJÄRJESTELMÄ
3.1. Järjestelmän eritelmä
3.1.1. Yleiskuvaus
3.1.1.1. Pakokaasun laimentamisessa on käytettävä täysvir tauslaimennusjär jeste lmää. Ajoneuvon koko pakokaasua 
laimennetaan jatkuvasti ulkoilmalla valvotui ssa olosuhtei ssa käyttäen vakiotila vuusk erääjää. Siinä voidaan 
käyttää kriittisen virtauksen ventur ia (CVF) tai useita rinnakkaisia kriittisen virtauksen ventureita, 
syrjäytyspum ppua (PDP), aliääniventur ia (SSV) tai yliäänivir tausmittar ia (UFM). Pakokaasu-laimennusil ­
maseoksen kokonaistila vuus mitataan, ja siitä otetaan jatkuva suht eellinen näyte analysointia varten. 
Pakokaasun sisältämien yhdisteiden määrät määr itetään näytteiden pitoisuuksista, jotka korjataan 
vastaav illa pitoisuuksilla laimennusilmassa ja testi jaks on kokonaisvir tauk sella.
3.1.1.2. Pakokaasunlaimennusjär jestelmä koostuu yhdysputkesta, sekoituslaittee sta ja laimennustunnelista, 
laimennusilman säätölaitt eesta, imulaitte esta ja virtauksenmittauslaitteesta. Laimennustunneliin asennetaan 
näytteenottimet tämän liitteen kohtien 4.1, 4.2 ja 4.3 mukaisesti.
3.1.1.3. Tämän liitteen kohdassa 3.1.1.2 tark oitet tu sekoituslaite on kuvassa A5/3 kuvatun lainen astia, jossa 
ajoneuvon pakokaasut ja laimennusilma yhdistetään siten, että seos on homog eeninen näytteenott opaikassa.
3.2. Yleiset vaatimukset
3.2.1. Ajoneuv on pakokaasut on laimennetta va riittäväll ä määrällä ulkoilmaa, jotta näytteenotto- ja mittausjär ­
jeste lmään ei kondensoidu vettä missään testin aikana esiintyvissä olosuhte issa.
3.2.2. Ilman ja pakokaasujen seoksen on oltav a homog eenista näytteenottimien sijai ntipaik oissa (ks. tämän liitteen 
kohta 3.3.3). Näytteenottimien on otett ava laimennetusta pakokaasusta edustavia näytteitä.
3.2.3. Järjestelmän on mahdollistett ava laimennettujen pakokaasujen kokonaistila vuuden mittaaminen.
3.2.4. Näytteenottojär jeste lmän on oltava kaasutiivis. Säädettävän laimennuksen näytteenott ojär jestelmän 
suunnitte lun ja siihen käytettyjen mat eriaalien on oltava sellaisia, etteiv ät ne vaikuta yhdiste iden 
pitoisuuksiin laimennetuissa pakokaasuissa. Jos jokin järjestelmän kompon entti (lämmön vaihdin, syklonise ­
paraatto ri, imulaite jne.) muuttaa jonkin yhdistee n pitoisuutta pakokaasussa eikä tätä järjestelmä vikaa voida 
korjata, on sen yhdisteen näytteenotto suor itettava ennen kyseistä kompone nttia.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/312 26.11.2021  
3.2.5. Kaikki laimennusjär jestelmän osien, jotka ovat koske tuksissa raa’an tai laimennetun pakokaasun kanssa, on 
oltav a sellaisia, että hiukkasten kerääntymine n tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat 
on valmist ettava sähk öä johtav ista mat eriaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun kompone nttien kanssa, ja 
maadoit ettava sähk öisesti sähk östaattisten vaikutust en estämisek si.
3.2.6. Jos testattava ajoneuvo on varuste ttu useam pihaaraisella pakoputke lla, yhdistäv ät putket on kytket tävä 
mahdollisimman lähelle ajoneuvoa haittaamatta niiden toim intaa.
3.3. Erityiset vaatimuks et
3.3.1. Liitäntä ajoneuv on pakojär jestelmä än
3.3.1.1. Yhdysputke n alkupää liitetään pakoputken poistoauk koon. Yhdysputken loppupää on näytteenott opaikka 
tai ensimmäinen laimennusk ohta.
Kun kyse on useampiputkisesta järjestelmäst ä, jossa kaikki pakoputket on yhdistett y, yhdysputk en 
alkupäänä pidetään viimeistä liito sta, jossa kaikki pakoputke t ovat yhdiste ttyinä. Tässä tapauk sessa 
pakoputke n poist oauk osta yhdysputk en alkuun johtava putki voi olla eristetty tai lämmitetty taikka 
eristämätön tai lämmittämätön.
3.3.1.2. Ajoneuv on ja laimennusjär jeste lmän välisen yhdysputke n on oltav a sellainen, että lämpöhä viö jää 
mahdollisimman pieneksi.
3.3.1.3. Yhdysputke n on täytettävä seuraa vat vaatimukset :
a)Putke n on oltava alle 3,6 m pitkä, tai jos se on lämpöeristetty , alle 6,1 m pitkä. Sen sisähalkaisija ei saa 
olla suurem pi kuin 105 mm. Eristävien mater iaalien paksuuden on oltava vähintään 25 mm ja 
lämmönjohta vuuden enintään 0,1 W/m–1K–1 lämpöti lassa 400 °C. Putki voidaan lämmittää kast epistettä 
korke ampaan lämpötilaan. Tämän voidaan katsoa saavu tetun, kun putki lämmitetään lämpöti laan 70 °C.
b)Putki ei saa aiheuttaa staattisen paineen muuttumista yli 0,75kPa:l la testatta van ajoneuv on pakoputkissa 
50 km:n/h nopeudessa tai yli 1,25 kPa: lla koko testin aikana verrattuna niihin staattisiin paineisiin, jotka 
on kirjattu, kun ajoneuv on pakoputkiin ei ole liitetty mitään. Paine on mitatta va pakoauk osta tai 
halkaisi jaltaan yhtä suuresta jatkokappaleesta mahdollisimman läheltä pakoputken päätä. Näytteenotto ­
järjestelmiä, joilla voidaan ylläpitää staattisen paineen toleranssi 0,25 kPa, voidaan käyttää, jos 
valmista jan kirjallisella pyynnöllä vastuuviranomaiselle perustellaan pienemmän toleranssin tarve.
c)Mikään yhdysputke n komponentti ei saa olla sellaista mater iaalia, joka voi muuttaa pakokaasun 
kaasumaista tai kiint eää koostumusta. Jotta vältetään elastome eriliittimistä peräisin olevien hiukkaste n 
syntyminen, käytettävi en elastome erien on oltava term isesti mahdollisimman stabiileja, ja niiden 
altistuminen pakokaasuille on pidettä vä mahdollisimman vähäisenä. Ajoneuv on pakoauk on ja 
yhdysputk en liitännässä ei suosit ella elastom eeriliittimien käyttöä.
3.3.2. Laimennusilman säätö
3.3.2.1. Laimennusilma, jota käytetään pakokaasun ensimmäisessä laimentamisessa vakiotila vuusnä ytteenott o­
tunnelissa (CVS), on johdettava sellaisen suodattimen läpi, jonka mater iaali pystyy vähentämään kooltaan 
kaikke in tunkeutuvim pien hiukkast en määrää vähintään 99,95 prosenttia tai joka vastaa vähintään 
standardin EN 1822:2009 luokkaa H13. Se vastaa suur teho- eli HEP A-suodattimien eritelmiä. 
Laimennusilma voidaan haluttaessa esipuhdistaa puuhiilellä ennen sen johtamista HEP A-suodattimeen. On 
suosit eltavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEP A-suodatinta ja mahdollisesti 
käytettävän puuhiilipuhdistimen jälkeen.
3.3.2.2. Laimennusilmasta voidaan valmistajan pyynnöstä ottaa näyte hyvän teknisen käytännön mukaisesti 
taustahiukkastasojen (massa ja vaadittaessa hiukkasmäärä) määr ittämiseksi. Ne voidaan sen jälkeen 
vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista. Ks. liitteen B6 kohta 2.1.3.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/313  
3.3.3. Laimennustunneli
3.3.3.1. On huolehdittava järjestely istä, joilla ajoneuv on pakokaasut ja laimennusilma sekoitet aan. Tarvittaessa 
voidaan käyttää sekoituslaite tta.
3.3.3.2. Seoksen homog eenisuus missään kerä ysputken leikkausk ohdassa ei saa poike ta enemmän kuin ±2 
prosenttia niiden arvojen aritmeettisesta keskiar vosta, jotka on saatu vähintään viidestä pisteestä, jotka 
sijaitsevat tasaisin välein kaasuvir ran poikkipinnassa.
3.3.3.3. Hiukkaspäästön äytteiden (massa ja vaadittaessa hiukkasmäärä) keräämisessä on käytettä vä laimennus ­
tunnelia, jolla on seuraavat ominaisuudet:
a)Se koostuu sähk öä johtava sta mat eriaalista valmist etusta suorasta putke sta, joka on maadoitett u.
b)Se synn yttää pyörteisen virtauksen (Rey noldsin luku vähintään 4 000 ) ja on riittävän pitkä, jotta 
pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti.
c)Sen halkaisija on vähintään 200 mm.
d)Se voidaan eristää ja/tai lämmittää.
3.3.4. Imulait e
3.3.4.1. Laitt eessa voi olla erilaisia kiint eitä nopeuksia, joilla varmistet aan riittävä virtaus veden kondensoitumisen 
estämiseksi. Tähän päästään, kun virtaus on joko
a)kaksinker tainen verrattuna toimintasyklin kiihdytysten tuottamaan suur impaan pakokaasuvir taan tai
b)riittävä varmistamaan, että CO 2-pitoi suus laimennetun pakokaasun näytepussissa on pienem pi kuin 3 
tilavuusprosenttia bensiinin ja dieselöljyn osalta, pienempi kuin 2,2 tilavuusprosenttia nestekaas un 
osalta ja pienem pi kuin 1,5 tilavuusprosenttia maakaasun/biometaanin osalta.
3.3.4.2. Tämän liitteen kohdan 3.3.4.1 vaatimuste n noudattaminen ei ole välttämättä tarpeen, jos CVS-järj estelmällä 
estetään kondensoituminen käyttämällä esimerkiksi seuraa via tekniik oita tai niiden yhdiste lmiä:
a)Vähennetään laimennusilman kosteuspit oisuutta (kosteuden poisto).
b)Lämmit etään CVS-järj estelmän laimennusilmaa ja kaikkia komponentt eja laimennetun pakokaasuvir ran 
mittauslaittee seen asti ja haluttaessa pussinä ytteenottojä rjeste lmää ja sen näytepusseja sekä järjeste lmää, 
jolla mitataan pitoisuudet pusseissa.
Tällaisissa tapauk sissa on perustelta va testissä käytettä vä CVS-jär jeste lmän virtausnopeus osoittamalla, että 
vettä ei voi kondensoitua mihinkään kohtaan CVS-, pussinä ytteenott o- tai analyysijärj estelmässä.
3.3.5. Tilav uuden mittaus ensilaimennusjär jestelmässä
3.3.5.1. Vakiotilavuusk erääjään otetun laimennetun pakokaasun kokonaistila vuuden mittausmenete lmän on oltava 
sellainen, että mittaustarkkuus on ±2 prosenttia kaikissa toim intaolosuhteissa. Jos laite ei voi kompensoida 
pakokaasujen ja laimennusilman seoksen lämpöti lan muutoksia mittauspiste essä, on käytettävä 
lämmön vaihdinta pitämään lämpötila sellaisena, että sen poikk eama annetusta käyttöläm pötilasta on 
syrjäytyspum pulla varuste tun CVS-jär jeste lmän tapauksessa ±6 °C, kriittisen virtauksen ventur illa 
varustet un CVS-järjestelmän tapaukse ssa ±11 °C, yliäänivir tausmittar illa varuste tun CVS -järjestelm än 
tapauksessa ±6 °C ja aliääniventur illa varustet un CVS-jär jeste lmän tapaukse ssa ±11 °C.
3.3.5.2. Tilav uudenmittauslaite voidaan tarvittaessa suojata sykloniseparaattorilla, raskashiukkassuodattimella tms.
3.3.5.3. Asennetaan lämpötila-anturi välitt ömästi ennen tilavuude n mittauslait etta. Läm pötila-antur in tarkkuuden 
on oltava ±1 °C ja vastea jan 1 sekuntia tai vähemmän 62 prosentissa annetusta lämpötilan vaiht elusta (arvo 
mitataan vedessä tai silik oniöljyssä).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/314 26.11.2021  
3.3.5.4. Paineen poikkeama ilmak ehän paineesta mitataan ennen tilavuuden mittauslait etta ja tarvittaessa sen 
jälkeen.
3.3.5.5. Painemittaust en tarkkuuden on oltav a ±0,4 kPa testin aikana. Ks. taulukk o A5/5.
3.3.6. Suosit eltavan järjestelmän kuvaus
Kuvassa A5/3 esitetään kaavi o pakokaasunlaimennusjär jeste lmistä, jotka täyttävä t tämän liittee n 
vaatimukset.
Suosit ellaan seuraa vien kompone nttien käyttöä:
a)Laimennusilman suodatin, joka voi tarvittaessa olla esilämmitetty . Suodattimessa on sarjassa seuraavat 
suodattimet: tulopuolella aktiivihiilisuodatin (valinnainen) ja lähtöpuolell a HEP A-suodatin. On 
suosit eltavaa sijoi ttaa lisäksi kark eiden hiukkasten suodatin ennen HEP A-suodatinta ja mahdollisesti 
käytettävän aktiivihiilisuodattimen jälkeen . Aktiivihiilisuodattimen tark oituksena on vähentää ja 
stabiloida ulkoisista päästöistä peräisin olevia hiilivetypito isuuksia laimennusilmassa.
b)Yhdysputki, jonka kautta ajoneuvon pakokaasu johdetaan laimennustunneliin.
c)Lämmön vaihdin (valinnainen), joka kuvataan tämän liitte en kohdassa 3.3.5.1.
d)Sekoituslaite, jossa pakokaasu ja ilma sekoitetaan homogeeniseksi seoksek si ja joka voi sijaita lähellä 
ajoneuvoa, jotta yhdysputki voi olla mahdollisimman lyhyt.
e)Laimennustunneli, josta hiukkasnä ytteet (massa ja tarvittaessa lukumäärä) otetaan.
f)Mittausjär jestelmä voidaan tarvittaessa suojata sykloniseparaatt orilla, raskashiukkassuodattimella tms.
g)Imulaite , jonka teho riittää käsittelemään laimennetun pakokaasun kokonaistila vuuden.
Piirustust en ehdot on noudattaminen ei ole tarpeen. Lisätietojen saamiseksi ja laitejär jestelmän toimintojen 
yhtee nsovittamiseen voidaan käyttää lisälaitteita, kuten mittareita, venttiilejä, solenoideja ja kytkimiä.
Kuva A5/3
Pakokaas unlaimennusjär jeste lmä
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/315  
3.3.6.1. Syrjäytyspum ppu (PDP)
Syrjäytyspum pulla (PDP) varustet tu pakokaasun laimennuksen täysvir tausjär jestelm ä täyttää tämän liitteen 
vaatimukset säätelemällä pumpun läpi kulkevaa kaasuvir taa vakioläm pötilassa ja -paineessa. 
Kokonaistila vuus mitataan laskemalla kalibroidun syrjäytyspumpun kier rokset. Suht eellinen näyte saadaan 
ottamalla näyte pumpulla, virtausmittar illa ja virtauksen säätöventtiilillä vakiovir tausmäärällä.
3.3.6.2. Kriittisen virtauksen ventur i (CFV)
3.3.6.2.1. Kriittisen virtauksen ventur in (CFV) käyttö täysvir tauslaimennusjär jestelmässä perustuu kriittisen virtauksen 
mekaniikan periaatte isiin. Laimennuks en ja pakokaasun muuttuvan seoksen virtausmäärä ylläpidetään 
äänennopeut ena, joka on suoraan verrannollinen kaasun lämpöti lan neliöjuureen. Virtausta valvotaan, 
laske taan ja integroi daan jatkuvasti testin ajan.
3.3.6.2.2. Laimennustunnelista otettujen kaasunä ytteiden suhte ellisuus varmisteta an käyttämällä lisäksi toist a kriittisen 
virtauk sen näytteenotto ventur ia. Kun sekä paine että lämpöt ila ovat yhtä suuret kahdessa ventur iputken 
sisäänmenoauk ossa, näytteenottoon ohjatun kaasuvir tauksen tilavuus on suhteessa tuotettuun laimennetun 
pakokaasuseoksen kokonaistila vuute en, ja siten tämän liitteen vaatimuks et täyttyvät.
3.3.6.2.3. Mittaav a kriittisen virtauk sen ventur iputki (CFV), jolla mitataan laimennetun pakokaasun virtaustilavuus.
3.3.6.3. Aliääniventur i (SSV)
3.3.6.3.1. Aliääniventur in (SSV) (kuva A5/4) käyttö täysvir tauslaimennusjär jeste lmässä perustuu kriittisen virtauk sen 
mekaniikan periaatteisiin. Laimennoksen ja pakokaasun muuttuvan seoksen virtausmäärä ylläpidetään 
aliääninopeut ena, joka lasketaan aliääniventur in fyysistä mitoista sekä ventur in sisääntulosta mitatusta 
absoluuttisesta lämpötilas ta (T) ja paineesta (P) ja ventur in kurkusta mitatusta paineesta. Virtausta 
valvota an, lasketa an ja integroidaan jatkuvasti testin ajan.
3.3.6.3.2. Aliääniventur illa mitataan laimennetun pakokaasun virtaustilavuus.
Kuva A5/4
Kaavio aliääniv entur ista (SSV)
3.3.6.4. Yliäänivir tausmittar i (UFM)
3.3.6.4.1. Yliäänivir tausmittar i mittaa laimennetun pakokaasun nopeutta CVS-järj estelmän putkistossa 
havainnoimalla virtausta yliäänellä käyttäen yhtä tai useampa a putkeen kuvan A5/5 mukaisesti asennettua 
yliäänilähetin-vastaanotin paria. Virtaavan kaasun nopeus määr itetään mittaamalla ero ajoissa, jotka kuluvat 
yliäänisignaalin kulkem iseen lähettimestä vastaanottimeen virtaussuunnassa ylös- ja alaspäin. Kaasun 
nopeus muunnetaan vakiotila vuusvir raksi soveltamalla putken halkaisijaan kalibrointik errointa, jolla 
tehdään reaaliaikak orjauks et laimennetun pakokaasun lämpöti laan ja absoluuttiseen paineeseen,FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/316 26.11.2021  
3.3.6.4.2. Järjestelmä koostuu seuraavista kompone nteista:
a)imulaite , jossa on nopeudensäädin, virtausventtiili tai jokin muu menet elmä, jolla säädetään CVS - 
järjestelmän virtausta ja pidetään yllä vakiotila vuusvir ta vakio-olosuhte issa
b)yliäänivir tausmittar i
c)lämpöti lan (T) ja paineen (P) mittauslaitteet , joita tarvitaan virtauksen korjaamiseen
d)valinnainen lämmön vaihdin, jolla säädellään yliäänivir tausmittar iin tulevan laimennetun pakokaasun 
lämpöti laa. Jos lämmön vaihdin asennetaan, sen on kyettä vä säätämään laimennetun pakokaasun 
lämpöti la tämän liittee n kohdassa 3.3.5.1 annettuun arvoon. Välitt ömästi ennen imulaitet ta mitatun 
ilma-pak okaasuseoks en lämpöti lan on koko testin ajan oltava ±6 °C käyttölämpötilan aritmeettisesta 
keskiar vosta.
Kuva A5/5
Kaavio yliäänivir tausmittar ista (UFM)
3.3.6.4.3. Yliäänivir tausmittar illa (UFM) varustetun CVS-järjestelmän suunnitteluun ja käyttöön sovelletaan seuraa via 
vaatimuksia:
a)Laimennetun pakokaasun nopeuden tuottaman Reynoldsin luvun on oltav a suurempi kuin 4 000 , jotta 
ennen yliäänivir tausmittar ia voidaan pitää yllä tasainen pyörteilevä virta.
b)Asennetaan yliäänivir tausmittar i halkaisijaltaan vakiomittaiseen putkeen, jonka pituus on ylävir taan 10 
kertaa sisähalkaisi ja ja alavir taan 5 kertaa sisähalkaisi ja.
c)Asennetaan laimennetun pakokaasun lämpöti laa mittaav a lämpöti la-antur i (T) välittöm ästi ennen 
yliäänivir tausmittar ia. Antur in tarkkuuden on oltava ±1 °C ja vastea jan 0,1 sekuntia 62 prosentissa 
annetusta lämpötilan vaihtelusta (arvo mitataan silik oniöljyssä).
d)Laimennetun pakokaasun absoluuttinen paine (P) mitataan välittömäst i ennen yliäänivir tausmittar ia 
tarkkuudella ±0,3 kPa.
e)Jos yliäänivir tausmittar ista ylävir taan ei asenneta lämmön vaihdinta, laimennetun pakokaasun virtaus 
korjattuna vakio-olosuhteisiin on pidettä vä tasaisena koko testin ajan. Tämä voidaan toteuttaa 
imulaitt eella, virtausventtiilillä tai muulla menete lmällä.
3.4. CVS-jär jeste lmän kalibrointi
3.4.1. Yleiset vaatimukset
3.4.1.1. CVS-jär jeste lmä kalibroidaan käyttäen tarkkaa virtausmittar ia ja kuristinlait etta tauluk ossa A5/4 annetuin 
väliaj oin. Virtaus järjestelmän läpi mitataan eri paineluk emilla, ja järjestelmän säätöparametr it mitataan ja 
suht eutetaan virtauksiin. Virtausmittauslaittee n (esim. kalibroitu ventur i, laminaar inen virtauselementti 
(LFE), kalibroitu turbiinimittar i) on oltava dynaaminen ja sovellutta va vakiotilavuusk erääjät estissä 
esiintyvälle suurelle virtausmäärälle. Laitteen tarkkuuden on oltava sertifioitu.
3.4.1.2. Seuraav issa kohdissa esite tään PDP -, CFV -, SSV - ja UFM-yksi köiden kalibrointimenetelmät käyttäen 
laminaar ista virtausmittar ia, joka antaa vaaditun tarkkuuden, sekä kalibroinnin pätevyyden tilast ollinen 
tarkastus.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/317  
3.4.2. Syrjäytyspum pun (PDP) kalibrointi
3.4.2.1. Seuraav a kalibrointimenette ly selvittää laitteet, testivar uste lun ja eri parametr it, jotka mitataan CVS-pum pun 
virtausmäärän määr itystä varten. Mitataan kaikki pumppuun liittyvät parametr it yhtaikaa niiden 
parametr ien kanssa, jotka liittyvät pumpun kanssa sarjaan kytke ttyyn virtausmittar iin. Laske ttu virtaama 
(mitatussa absoluuttisessa paineessa ja lämpötilas sa pumpun sisääntulossa, m3/min) esitetään sitten 
graafisesti suht eessa korrelaatiofunktioon, joka sisältää merkitykselliset pumpun parametr it. Määr itetään 
sen jälkeen lineaar inen yhtälö, joka ilmaisee pumpun virtauk sen ja korrelaatiofunktion suhteen toisiinsa. Jos 
CVS:n käyttö on moninopeuk sinen, suor itetaan kalibrointi jokaiselle käytettä välle alueelle.
3.4.2.2. Tämä kalibrointimenette ly perustuu virtaaman kussakin pisteessä ilmaisevien pumpun ja tilavuusmittar in 
parametr ien absoluuttisten arvojen mittaamiseen. Seuraavien vaatimusten on täytyttä vä, jotta varmistet aan 
kalibrointikä yrän tarkkuus ja oikeellisuus:
3.4.2.2.1. Pumpun paineet mitataan pumppuun tehdyistä mittausrei’istä eikä pum pun imu- ja painepuolen ulkoisista 
putkista. Paineenmittausreiät, jotka on tehty pumpun käyttöpäädyn ylä- ja alakeskiöih in, antavat todelli set 
pumpun sisäiset paineet ja siten ilmaisevat absoluuttiset paine-erot.
3.4.2.2.2. Läm pötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana. Laminaar inen virtausmittar i on herkkä tulopuolen 
lämpöti lan vaiht eluille, jotka aiheuttavat mittauspisteiden hajontaa. Asteittaiset ±1 °C:n lämpötilan vaihtelut 
ovat hyväks yttäv iä, jos ne tapahtuvat useita minuutte ja kestä vän jaks on aikana.
3.4.2.2.3. Kaikkien virtausmittar in ja CVS -pumpun väliste n liitost en on oltav a vuotamattomia.
3.4.2.3. Pakokaasupäästö testin aikana näiden samojen pumppupa rametr ien mittaus antaa käyttäjälle 
mahdollisuuden laskea virtaama kalibrointiyhtälöstä.
3.4.2.4. Tämän liittee n kuvassa A5/6 annetaan esimerkki kalibrointijärjes telyistä. Muutokset ovat sallittuja, jos 
vastuuviranomainen hyväksyy ne tarkkuudeltaan vastaav iksi. Jos käytetään kuvan A5/6 mukaista 
järjestely ä, seuraavat tiedot on selvite ttävä annetuissa tarkkuusrajois sa:
Ilmanpai ne (korjattu) Pb ±0,03 kPa
Ympär istön lämpötila (T) ±0,2 °C
ilman lämpötila laminaar ivirtauselementissä (LFE) (ETI) ±0,15 °C
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ±0,01 kPa
paine-ero LFE-k ennon yli (EDP) ±0,0015 kPa
ilman lämpötila CVS-pum pun imupuolella (PTI) ±0,2 °C
ilman lämpötila CVS-pum pun painepuolella (PTO) ±0,2 °C
alipaine CVS-pumpun imupuolella (PPI) ±0,22 kPa
ylipaine CVS-pum pun painepuolella (PPO) ±0,22 kPa
pumpun kier rokset testijakson aikana (n) ±1 rpm
jaks on aika (vähintään 250 s) (t) ±0,1 sFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/318 26.11.2021  
Kuva A5/6
Syrjäytyspumpun kalibrointi
3.4.2.5. Kun järjestelmä on kytketty kuvan A5/6 mukaisesti, asete taan säädettävä kuristin täysin auki ja käytetään 
CVS-pumppua 20 minuuttia ennen kalibroinnin aloittamista.
3.4.2.5.1. Säädetään kuristusventtiiliä kiinni sellaisin alipainevälein (noin 1 kPa) , joilla saadaan vähintään kuusi 
mittauspiste ttä kokonaiskalibrointiin. Annetaan järjeste lmän tasaantua kolme minuuttia ja toist etaan 
tiedonk eruu.
3.4.2.5.2. Lasket aan ilman virtaama Qs kussakin testipisteessä vakiokuutiometreiks i minuutissa virtausmittar in 
tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menete lmää.
3.4.2.5.3. Muute taan sitten ilman virtaama pumpun virtaamaks i V0 (m3/kier ros) pumpun imupuolen absoluuttisessa 
lämpöti lassa ja paineessa.
V0¼Qs
n×Tp
273,15K×101,325kPa
Pp
jossa
V0 on pumpun virtaama olosuhteissa Tp ja Pp (m3/kier ros)
Qs on ilman virtaama olosuhteissa 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C) (m3/min)
Tp on pumpun imupuolen lämpöti la (K)
Pp on pumpun imupuolen absoluuttinen paine (kPa)
n on pumpun kier rosnopeus (rpm).
3.4.2.5.4. Jotta kompensoitaisiin pumpun nopeuden ja paineen vaiht eluiden ja pumpun luiston vaikutus, lasket aan 
korrelaatiofunktio x0 pumpun nopeudesta n, paine-erosta pumpun imupuolen ja painepuolen välillä ja 
pumpun painepuolen absoluuttipaineesta seuraa valla yhtälöllä:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/319  
jossa
x0 on korrelaatiofunktio
ΔPp on pumpun imu- ja painepuolen välinen paine-ero (kPa )
Pe on absoluuttinen käyttöpaine ðPPO þPbÞ(kPa).
Muodost etaan lineaar isen neliösumman menete lmällä kalibrointiyhtälöt, joilla on seuraa va muoto:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
jossa B ja M ovat suor ien kulmak ertoim et ja A ja D0 niiden leikkauspistee t.
3.4.2.6. Moninopeuksinen CVS-jär jeste lmä on kalibroitava jokaiselle käytettä välle nopeudelle. Pumpun eri 
virtausalueille luotujen kalibrointikä yrien on oltav a lähes samansuuntaisia, ja leikkauspiste arvojen D0 on 
suurennuttav a, kun pumpun virtausalue pienenee.
3.4.2.7. Yhtälöstä laske ttujen arvojen on oltav a 0,5 prosentin sisällä mitatusta arvosta V0. M:n arvot vaihtele vat 
pumpp ukohtaisesti. Kalibrointi on tehtävä alkuasennuks essa ja merkittä vien kunnossapit otoimen piteiden 
jälkeen.
3.4.3. Kriittisen virtauksen ventur in (CFV) kalibrointi
3.4.3.1. Kriittisen virtauksen ventur in kalibrointi perustuu kriittisen ventur in virtausyhtälöön.
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
jossa
Qs on virtaus (m3/min)
Kv on kalibrointik erroin
P on absoluuttinen paine (kPa)
T on absoluuttinen lämpötila (K).
Kaasun virtaus on imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.
Tämän liitteen kohdissa 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kuvatulla kalibrointimenettelyllä määr itetään kalibrointi ­
kertoimen arvo mitatuilla paineen, lämpöti lan ja virtausmäärän arvoilla.
3.4.3.2. Kriittisen virtauksen ventur iputk en virtauksen kalibrointia varten on tehtä vä mittaukset, ja seuraavien 
arvojen tarkkuuden on oltav a annetuissa rajois sa:
Ilmanpai ne (korjattu) (Pb) ±0,03 kPa
ilman lämpötila LFE:ssä (ETI) ±0,15 °C
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ±0,01 kPa
paine-ero LFE-k ennon yli (EDP) ±0,0015 kPa
Ilmavi rta Qs ±0,5 prosenttia
CFV :n imupuolen alipaine (PPI) ±0,02 kPa
lämpöti la ventur in sisäänmenoauk ossa (Tv) ±0,2 °C.
3.4.3.3. Laitt eet on asennettava kuvassa A5/7 esitetyllä tavalla ja tarkastetta va vuot ojen varalta. Virtausmittaus ­
laitteen ja kriittisen virtauksen ventur iputk en väliset vuodot heiken tävät kalibroinnin tarkkuutta 
huomatta vasti, joten ne on estettävä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/320 26.11.2021  
Kuva A5/7
Kriittisen paineen ventur in (CFV) kalibrointi
3.4.3.3.1. Asete taan säädettävä kuristinläppä auki-asentoon, käynnist etään puhallin ja annetaan järjeste lmän 
tasaantua. Kirjataan kaikkien laitteiden antamat tiedot.
3.4.3.3.2. Muute taan kuristinläpän asentoa ja otetaa n ventur in kriittisen virtauksen alueelta vähintään kahdek san 
lukemaa.
3.4.3.3.3. Kalibroinnissa tallennettuja tieto ja käytetään seuraa vassa laskelmassa:
3.4.3.3.3.1. Lasket aan ilman virtaama Qs kussakin mittauspisteessä virtausmittar in tiedoista käyttäen valmista jan 
ilmoittamaa menetelmää.
Lasket aan kalibrointik ertoimien arvot kussakin mittauspiste essä:
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
jossa
Qs on ilman virtaama olosuhteissa 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C) (m3/min)
Tv on lämpötila ventur in sisääntulossa (K)
Pv on absoluuttinen paine ventur in sisääntulossa (kPa).
3.4.3.3.3.2. Piirretään Kv ventur in imupuolen paineen Pv funktiona. Soonisella virtauk sella Kv:n arvo on lähes vakio. Kun 
paine pienenee (alipaine kasvaa), ventur i ei kurista ja Kv pienenee. Näitä Kv:n arvoja ei käytetä myöhemmissä 
laske lmissa.
3.4.3.3.3.3. Lasket aan Kv:n aritmeettinen keskiar vo ja standardipoikk eama vähintään kahdek salle kriittisellä alueella 
olevalle pisteelle.
3.4.3.3.3.4. Jos standardipoikkeama on yli 0,3 prosenttia suurempi kuin Kv:n aritmeettinen keskiar vo, on tehtävä 
korjauks ia.
3.4.4. Aliääniventur in (SSV) kalibrointiFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/321  
3.4.4.1. Aliääniventur in kalibrointi perustuu aliääniventur in virtausyhtälöön. Kaas un virtaus on tulopaineen ja 
-läm pötilan sekä aliääniventur in sisääntuloauk on ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio.
3.4.4.2. Tietojen analysointi
3.4.4.2.1. Lasket aan ilman virtaama QSSV kullakin kuristusasetuks ella (vähintään 16 asetusta) vakiokuutiometreiksi 
sekunnissa virtausmittar in tiedoista käyttäen valmista jan ilmoittamaa menet elmää. Lasketa an 
purkauskerroin Cd kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraa valla yhtälöllä:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1,426
p  – r1,713
pÞ×1
1 – r4
D×r1,426
p ! ( )vuut
jossa
QSSV on ilman virtaus vakio-olosuhte issa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (m3/s)
T on lämpötila ventur in sisääntulossa (K)
dV on aliääniventur in kurkun halkaisi ja (m)
rpon aliääniventur in kurkun ja sisääntulon absoluuttisen staattisen paineen suhde 1 – Δp
pp
rD on aliääniventur in kurkun halkaisi jan dV ja syöttöputk en sisähalkaisijan D suhde D
Cd on aliääniventur in purkauskerroin
pp on absoluuttinen paine ventur in sisääntulossa (kPa).
Aliäänivir tauksen alueen määr ittämisek si kuvataan Cd aliääniventur in kurkussa mitatun Reynoldsin luvun 
Re funktiona. Reynoldsin luku aliääniventur in kurkussa lasketa an seuraavasta yhtälöstä:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
jossa
μ¼b×T1:5
SþT
A1 on 25,55152 SI-yksi köinä 1
m3��min
s��mm
m��
QSSV on ilman virtaus vakio-olosuhte issa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (m3/s)
dV on aliääniventur in kurkun halkaisi ja (m)
μ on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen visk ositeetti (kg/ms)
b on 1,458×106(empiiri nen vakio), kg/ms K0,5
S on 110,4 (empiiri nen vakio) (K).
3.4.4.2.2. Koska QSSV on syöte Re-yhtälössä, laske lmat aloitetaan tekemällä alustav a olettamus kalibrointiventur in 
arvoksi QSSV tai Cd ja toistamalla laskelma, kunnes QSSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden 
on oltav a vähintään 0,1 %.
3.4.4.2.3. Saata valla kalibrointikä yrän sopivuusyhtälöllä laske ttujen Cd-arvojen on oltav a ±0,5 prosentin sisällä 
mitatuista Cd-arvoista kussakin kalibrointipist eessä vähintään kuudessatois ta pisteessä aliäänivir tauk sen 
alueella.
3.4.5. Yliäänivir tausmittar in (UFM) kalibrointiFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/322 26.11.2021  
3.4.5.1. Yliäänivir tausmittar i kalibroidaan sopivalla vertailuvir tausmittar illa.
3.4.5.2. Yliäänivir tausmittar i kalibroidaan testitilassa käytettä vässä CVS-k onfiguraatiossa (laimennetun pakokaasun 
putkistot, imulaite), joka tarkastet aan vuotojen varalta. Ks. kuva A5/8.
3.4.5.3. Jos UFM-jär jeste lmässä ei ole lämmön vaihdinta, asennetaan lämmitin, jolla kalibrointivir ta vakautetaa n.
3.4.5.4. Kalibrointi tehdään kunkin käytettävän CVS-vir tausasetuk sen osalta lämpötiloissa huoneenläm pötilasta 
suur impaan ajoneuvon testaamisen aikana odote ttavaan lämpötilaan.
3.4.5.5. Yliäänivir tausmittar in sähk öisten osioiden (läm pötila- ja paineantur it T ja P) kalibroinnissa on noudatet tava 
valmista jan suosittelemaa menettelyä.
3.4.5.6. Yliäänivir tausmittar in kalibrointia varten on tehtävä mittauk set, ja seuraa vien arvojen tarkkuuden on (jos 
käytetään laminaar ista virtauselementtiä) oltava annetuissa rajoissa:
Ilmanpai ne (korjattu) (Pb) ±0,03 kPa
ilman lämpötila LFE:ssä (ETI) ±0,15 °C
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ±0,01 kPa
paine-ero LFE-k ennon yli (EDP) ±0,0015 kPa
Ilmavi rta (Q s) ±0,5 prosenttia
UMF:n imupuolen alipaine (Pact) ±0,02 kPa
lämpöti la UMF:n sisäänmenoauk ossa (Tact) ±0,2 °C.
3.4.5.7. Menett ely
3.4.5.7.1. Laitt eet on asennettava kuvassa A5/8 esitetyllä tavalla ja tarkastetta va vuot ojen varalta. Virtausmittaus ­
laitteen ja yliäänivir tausmittar in väliset vuodot heikentä vät kalibroinnin tarkkuutta huomattavasti.
Kuva A5/8
Yliäänivir tausmittar in (UFM) kalibrointi
3.4.5.7.2. Käynniste tään imulaite. Säädetään sen nopeus ja/tai virtausventtiilin asento validoinnissa käytettä vän 
virtauk sen aikaansaamisek si ja annetaan järjestelmän tasaantua. Kirjataan kaikkien laitteiden antamat tiedot.
3.4.5.7.3. Kun kyse on UFM-jär jeste lmistä, joissa ei ole lämmön vaihdinta, nost etaan kalibrointi-ilman lämpöti laa 
lämmittimellä, annetaan lämpöti lan tasaantua, ja kirjataan kaikkien laitteiden antamat tiedot. Nosteta an 
lämpöti laa maltillisin askelin, kunnes laimennettu pakokaasu saavu ttaa suur imman päästöt esteissä odotetun 
lämpöti lansa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/323  
3.4.5.7.4. Kytketään sitten lämmitin pois toiminnasta ja säädetään imulaitte en nopeus ja/tai virtausventtiilin asento 
seuraa vaan ajoneuvon pääst ötestauksessa käytettä vään virtausar voon. Toistetaan kalibrointimenettely .
3.4.5.8. Kalibroinnissa tallennettuja tietoja käytetään seuraa vissa laske lmissa. Lasketaa n ilman virtaama Qs kussakin 
mittauspiste essä virtausmittar in tiedoista käyttäen valmista jan ilmoittamaa menet elmää.
Kv¼Qreference
Qs
jossa
Qs on ilman virtaus vakio-olosuhte issa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (m3/s)
Qreference on kalibrointivir tausmittar in ilman virtaus vakio-olosuhte issa (101,325 kPa, 273,15 K (0 ° 
C)), m3/s
Kv on kalibrointik erroin
Kun kyse on UFM-jär jestelmistä, joissa ei ole lämmön vaihdinta, esitetään Kv lämpöti lan Tact funktiona.
Arvon Kv vaihtelu saa olla enintään 0,3 prosenttia kaikkien eri lämpöti loissa mitattujen arvojen Kv 
aritmeettisesta keskiar vosta.
3.5. Järjestelmän tarkastaminen
3.5.1. Yleiset vaatimukset
3.5.1.1. Määr itetään CVS -näytteenott ojär jestelmä n ja analysointij ärjestelmän kokonaistarkkuus syöttämällä 
järjestelmää n tunnettu massa pakokaasun kompon enttia ja käyttämällä samalla laitteisto a samoin kuin 
tavanomaisessa testissä ja analysoimalla ja laskem alla sitten pakokaasun kompone nttien massa liittee n B7 
yhtälöiden mukaisesti. Tämän liittee n kohdassa 3.5.1.1.1 kuvatun kriittisen virtauk sen kuristinta (CFO) 
käyttäv än menetelmä n ja tämän liitteen kohdassa 3.5.1.1.2 kuvatun gravimetr isen menete lmän tiedetään 
olevan riittävän tarkk oja.
Tuodun ja mitatun kaasumäärän suur in sallittu poikk eama on ±2 prosenttia.
3.5.1.1.1. Kriittisen virtauksen kuristinta (CFO) käyttäv ä menet elmä
Menete lmällä mitataan vakiov irtaus puhdasta kaasua (CO, CO2 tai C3H8) käyttäen kriittisen virtauksen 
kuristinta.
Syötetään CVS-järj estelmään kalibroidun kriittisen virtauk sen kuristimen kautta tunnettu massa puhdasta 
hiilimonoksidia, hiilidioksidia tai propaania. Jos paine sisäänmenossa on riittävän suur i, kriittisen 
virtauk sen kuristimen avulla säädetty virtausmäärä q on riippumaton kuristimen ulostulopaineesta 
(kriittinen virtaus). Käyt etään CVS -järjestelmää samoin kuin tavanomaisessa pakokaasupäästöt estissä ja 
varataan riittäväst i aikaa analyysiin. Analysoidaan näytepussiin kerätty kaasu tavanomaisilla laitteilla (ks. 
tämän liitte en kohta 4.1) ja verrataan tulok sia tunnettujen kaasunä ytteiden pitoisuuksiin. Jos esiintyy yli 2 
prosentin poikk eamia, virheen syy on määr itettävä ja korjattav a.
3.5.1.1.2. Gravimetr inen menete lmä
Gravimetr isellä menetelmällä punnitaan puhtaan kaasun (CO, CO2, tai C3H8) määrä.
Punnitaan puhtaalla hiilimonoksidilla, hiilidioksi dilla tai propaanilla täytetyn pienen säiliön paine 
tarkkuudella ± 0,01 g. Käytetään CVS-järj estelmää tavanomaisen pakokaasupäästö testin olosuhte issa ja 
syötetään samalla järjestelmään puhdasta kaasua analyysin tekemiseen riittävän ajan. Määr itetään puhtaan 
kaasun määrä punnitsemalla painoero. Analysoidaan näytepussiin kertynyt kaasu pakokaasun 
analysoinnissa tavanomaisesti käytettävillä laitteilla (tämän liittee n kohta 4.1). Verrataan tulok sia aiemmin 
laske ttuihin pitoisuuslukuihin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy on määr itettä vä ja 
korjattava .FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/324 26.11.2021  
4. PÄÄSTÖJENMITT AUSL AITTEET
4.1. Kaasupäästöjen mittauslaitteet
4.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus
4.1.1.1. Otetaan jatkuva suhte ellinen näyte laimennetuista pakokaasuista ja laimennusilmasta analysointia varten.
4.1.1.2. Määr itetään kaasupäästöjen massa suhteellisen näytteen pitoisuuksista ja testin aikana mitatusta kokonaisti ­
lavuudesta. Korjataan näytteiden pitoisuudet, jotta oteta an huomioon vastaav at yhdiste iden pitoisuudet 
laimennusilmassa.
4.1.2. Näytteenottojär jeste lmää koskevat vaatimukset
4.1.2.1. Laimennetuista pakokaasuista otetaan näyte ennen imulaitett a.
Näyte laimennetuista pakokaasuista voidaan ottaa virtaussuunnassa (mahdollisten ) vakauttamislaitte iden 
jälkeen. Tämä ei kuit enkaan koske tämän liitteen kohtaa 4.1.3.1 (hiilivetynä ytteenottoj ärjestelmä), kohtaa 
4.2 (hiukkasmassan mittauslaitte et) eikä kohtaa 4.3 (hiukkasmäärän mittauslaittee t).
4.1.2.2. Asete taan näytteenot on virtaus sellaisek si, että CVS -järjestelm än näytteenottopusseihin virtaa 
laimennusilmaa ja laimennettua pakokaasua määrä, joka riittää pitoisuuksien mittaamiseen. Se saa olla 
enintään 0,3 prosenttia laimennettujen pakokaasujen virtausmäärästä, ellei laimennetun pakokaasun 
näytepussin tilavuutta lisätä CVS-jär jeste lmän kokonaistila vuuteen.
4.1.2.3. Otetaan näyte laimennusilmasta läheltä laimennusilman sisääntuloa (suodattimen jälkeen, jos sellainen on 
asennettu).
4.1.2.4. Sekoitusalueen pakokaasut eivät saa kontaminoida laimennusilmanä ytettä.
4.1.2.5. Laimennusilman näytteenottotaa juuden on oltav a verratta vissa laimennettujen pakokaasujen näytteenott o­
taajuuteen.
4.1.2.6. Näytteenottot oimenpit eisiin käytettä vien mate riaalien on oltav a sellaisia, etteiv ät ne muuta 
pääst öyhdistei den pitoisuutta.
4.1.2.7. Kiint eiden hiukkaste n erottamiseen näytteestä voidaan käyttää suodattimia.
4.1.2.8. Pakokaasujen ohjaamiseen käytettävi en venttiilien on oltava nopeasäätöistä ja nopeato imista tyyppiä.
4.1.2.9. Kolmitoimiventtiilien ja näytepussien välissä voidaan käyttää kaasutiiviitä pikakiinnittei siä liittimiä, jolloin 
liittimet tiivistyvät automaattisesti pussin puolelta. Näytteiden siirtoon analysaattor ille voidaan käyttää 
muita järjestelmiä (esim. kolmitoimis ulkuventtiilejä).
4.1.2.10. Näytteiden varastoi nti
4.1.2.10.1. Kaasunä ytteet kerätään riittävän suur iin pusseihin, jotta näytevirtaus ei esty.
4.1.2.10.2. Pussin mater iaalin on oltava sellaista, ettei se vaikuta itse mittauksiin eikä kaasunä ytteiden kemialliseen 
koostumuksee n enempää kuin ±2 prosenttia 30 minuutin kuluttua (esim. laminoitua poly eteeni- 
polyamidikalv oa tai fluorattuja hiilivetyjä).
4.1.3. Näytteenottojär jeste lmätFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/325  
4.1.3.1. Hiilivetynä ytteenottoj ärjestelmä (lämmit etty liekki-ionisaatioilmaisin, HFID)
4.1.3.1.1. Hiilivetynä ytteenottoj ärjestelmä koostuu lämmitetystä näytteenottimesta, näytteenottolinjasta, 
suodattimesta ja pumpus ta. Näyte otetaan virtaussuunnassa ennen lämmön vaihdinta (jos sellainen on 
asennettu). Näytteenotin asennetaan samalle etäisyydelle pakokaasun sisääntulosta kuin hiukkasnä ytteenotin 
siten, ettei kumpi kaan häir itse toisen näytteenottoa. Näytteenottimen pienin sisähalkaisija on 4 mm.
4.1.3.1.2. Kaikki lämmitetyt osat pidetään lämmitysjär jestelmä n avulla lämpöti lassa 190 ± 10 °C.
4.1.3.1.3. Määr itetään mitattujen hiilivetyjen pitoisuude n aritmeettinen keskiar vo integroimalla vaiheen tai testin 
kestoa jalla jaetut sekunnittaiset tiedot.
4.1.3.1.4. Lämmit etty näytteenottolinja varuste taan lämmitetyl lä suodattimella FH, joka poistaa vähintään 0,3 μm:n 
kokoiset hiukkaset 99-prosenttisesti. Näin poist etaan kiint eät hiukkaset analysointiin tarvittavasta 
jatkuvasta kaasuvir rasta.
4.1.3.1.5. Näytteenottojär jeste lmän viiveaika (putkes ta analysaatt orin sisäänmenoon) saa olla enintään neljä sekuntia.
4.1.3.1.6. HFID-laite tta käytetään vakiov irtausjär jeste lmällä (lämmön vaihdin), jotta saadaan edustava näyte, jollei tehdä 
kompen sointia muuttuville CVS -tilavuusvirr alle.
4.1.4. Analysaatt orit
4.1.4.1. Kaasun analysointiin sovellettavat yleiset vaatimuks et
4.1.4.1.1. Analysaatt orien on oltav a mittausalueeltaan sellaisia, että saavu tetaan vaadittu tarkkuus pakokaasunä ytteen 
sisältämien yhdistei den pitoisuuksi en mittaamisessa.
4.1.4.1.2. Ellei toisin määrätä, mittausvirhe saa olla enintään ±2 prosenttia (analysaattor in perusvirhe) kalibrointi ­
kaasujen todellisista arvoista riippumatta.
4.1.4.1.3. Ympäröivästä ilmasta otettu näyte mitataan samalla analysaatt orilla ja samalla mittausalueella.
4.1.4.1.4. Ennen analysaatt oreita ei saa käyttää kaasunkuivauslaitetta, ellei ole osoit ettu, ettei sillä ole vaikutusta 
yhdiste en pitoisuute en kaasuvir rassa.
4.1.4.2. Hiilimonoksidin (CO) ja hiilidioksidin (CO 2) analysointi
Analysaatt orien on oltava ei-dispersoivaa infrapuna-absor ptiotyyppiä (NDIR).
4.1.4.3. Kaikkien polttoainei den paitsi dieselpolttoaineen hiilivetyjen analysointi
Analysaatt orin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä (FID) kalibroituna propaanikaasulla, joka ilmaistaan 
hiiliat omiekvivalenttina (C1).
4.1.4.4. Dieselpoltt oaineen ja haluttaessa muiden polttoai neiden hiilivetyjen analysointi
Analysaatt orin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä, joka on varuste ttu ilmaisimella, venttiileillä, putkistolla 
jne., jotka lämmitet ään lämpötilaan 190 ± 10 °C. Se kalibroidaan propaanikaasulla, joka ilmaistaan 
hiiliat omiekvivalenttina (C1).
4.1.4.5. Metaanin (CH 4) analysointiFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/326 26.11.2021  
Analysaatt orin on oltav a joko liekki-ionisaatioilmaisimeen (FID) yhdistetty kaasukromatografi tai 
metaanierottimeen yhdistetty liekki-ionisaatioilmaisin (NMC-FID). Se kalibroidaan metaani- tai 
propaanikaasulla, joka ilmaistaan hiiliat omiekvivalenttina (C1).
4.1.4.6. Typen oksidien (NO x) analysointi
Analysaatt orin on oltava joko kemiluminesenssityyppiä (CLA) tai ei-dispersoivaa ultra violettiresonanssiab ­
sorptiotyyppiä (NDUVR).
4.1.4.11. Vedyn (H2) analysointi (tapauk sen mukaan)
Analysaatt orin on oltav a tyypiltään sekt orikenttämassaspektrometr i (sector field, SF), joka kalibroidaan 
vedyllä.
4.1.4.12. Veden (H2O) analysointi (tapauksen mukaan)
Analysaatt orin on oltava ei-dispersoivaa infrapuna-absor ptiotyyppiä (NDIR). NDIR kalibroidaan joko 
vesihö yryllä tai propeenilla (C3H6). Jos NDIR kalibroidaan vesihö yryllä, on varmistett ava, ettei putkiin ja 
liito ksiin voi tiivistyä vettä kalibroinnin aikana. Jos NDIR kalibroidaan propeenilla, analysaattor in 
valmista jan on toimit ettava tiedot, joiden perusteella propeenipitoisuus muunnetaan vastaav aksi vesihö yry­
pitoisuudek si. Analysaattori n valmista jan on tarkastetta va muuntamisessa käytettävät arvot määräajoin ja 
vähintään kerr an vuodessa.
4.1.5. Järjestelmän suosit eltu kuvaus
4.1.5.1. Kuvassa A5/9 esite tään kaavio suosit ellusta kaasumaiste n pääst öjen näytteenott ojär jestelmäs tä.
Kuva A5/9
Kaavio pak okaa sun laimentamiseen käytett ävästä täysvir tauslaimennusjär jestelmäs tä
4.1.5.2. Jäljem pänä esitetään esimerkkejä järjestelmä n kompon enteista.
4.1.5.2.1. Kak si näytteenotinta, joilla otetaa n jatkuvasti näytteitä laimennusilmasta ja laimennetusta pakokaasun ja 
ilman seokses ta.
4.1.5.2.2. Suodatin, jolla poistetaan kiint eät hiukkaset analysoitaviksi kerättävistä kaasuvir roista.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/327  
4.1.5.2.3. Pumput ja virtaussäädin, jolla taataan tasainen ja yhte näinen laimennetun kaasun ja laimennusilman 
näytteiden virtaus testin aikana näytteenottimista. Kaasunä ytteiden virtauk sen on oltav a sellainen, että 
kunkin testin lopussa näytteiden määrä on riittävä analysointia varten.
4.1.5.2.4. Pikat oimiset venttiilit, joilla ohjataan kaasunä ytteiden tasainen virtaus näytepusseihin tai ulos.
4.1.5.2.5. Kaasutiiviit pikalukitusliittimet pikato imiventtiilien ja näytepussien välissä. Liittimen on sulkeudutta va 
autom aattisesti näytepussin puolelta. Vaihtoeht oisesti voidaan käyttää muita keinoja näytteiden siirtämiseen 
analysaatt orille (esimerkik si kolmit oimisulkuhanoja).
4.1.5.2.6. Pussit, joita käytetään laimennetun pakokaasun ja laimennusilman näytteiden keräämiseen testien aikana.
4.1.5.2.7. Kriittisen virtauk sen näytteenotto ventur i, jolla otetaan suhte ellisia näytteitä laimennetusta pakokaasusta 
(vain CFV -SVS).
4.1.5.3. Muut kompone ntit, joita tarvitaan hiilivetynä ytteiden ottamiseen lämmitett yä liekki-ionisaatioilmaisinta 
(HFID) käyttäen, kuten kuvassa A5/10 esitetään.
4.1.5.3.1. Lämmit etty näytteenotin, joka sijai tsee laimennustunnelissa samalla pystytasolla kuin hiukkasmassa- ja 
tapauksen mukaan hiukkasmääränä ytteenottimet.
4.1.5.3.2. Lämmit etty suodatin, joka sijaitsee virtaussuunnassa näytteenottopai kan jälkeen ja ennen HFID- 
analysaatt oria.
4.1.5.3.3. Lämmit etyt valintaventtiilit nolla-/kalibrointikaasulähtei den ja HFID-analysaatt orin välissä.
4.1.5.3.4. Hetke llisten hiilivetypito isuuksien integrointi- ja tallennusvälineet.
4.1.5.3.5. Lämmit etyt näytteenottolinjat ja lämmitetyt kompone ntit lämmitetystä näytteenottim esta HFID- 
analysaatt oriin.
Kuva A5/10
HFID-laitteella varustetun hiiliv etynäytteeno ttojärj estelmän komponentit
4.2. Hiukkasmassan mittauslaitteetFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/328 26.11.2021  
4.2.1. Eritelmä
4.2.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus
4.2.1.1.1. Hiukkasnä ytteenotto yksikk ö koostuu laimennustunnelissa olevasta näytteenottimesta (PSP), hiukkastensiir ­
toputk esta (PTT), suodattimenpi timistä (FH), pumpui sta, virtausmäärän säätimistä ja mittausyksik öistä. Ks. 
kuvat A5/11, A5/12 ja A5/13.
4.2.1.1.2. Voidaan käyttää hiukkask oon esiluokituslaitetta (PCF) (esim. syklonia tai törmä yselementtiä). Laite tta 
suosit ellaan käytettäväksi virtaussuunnassa ennen suodattimenpidintä.
Kuva A5/11
Hiukk asnä ytteenottimen vaihtoeht oinen konfiguraatio
4.2.1.2. Yleiset vaatimukset
4.2.1.2.1. Näytteenotin, jota käytetään hiukkasten keräämiseen testikaasuvir rasta, sijoit etaan laimennustunneliin siten, 
että saadaan edustava näyte homog eenisesta pakokaasu-ilmaseok sesta. Se sijoitetaa n virtaussuunnassa ennen 
mahdollista lämmön vaihdinta.
4.2.1.2.2. Hiukkasnä ytevirran on oltav a oikeassa suhteessa laimennustunnelissa virtaavan laimennetun pakokaasun 
kokonaisvir taan siten, että toleranssi on ±5 prosenttia hiukkasnä ytevirrasta. Hiukkasnä ytteenoton 
oikeasuhteisuus tarkastetaa n järjestelmä n käyttöönoton yhte ydessä ja vastuuviranomaisen niin vaatiessa.
4.2.1.2.3. Kerätty laimennettu pakokaasu pidetään lämpöti lassa, joka on yli 20 °C ja alle 52 °C, alueella, joka ulottuu 
hiukkassuodattimen etupinnasta 20 cm ylös- tai alaspäin virtaussuunnassa. Hiukkasnä ytteenottoj är­
jeste lmän komponentit voidaan tämän toteuttamiseks i lämmittää tai eristää.
Jos lämpöti la 52 °C ylittyy testissä, jossa ei tapahdu jaks oittaista regenera atiota, nost etaan CVS -järjestelmä n 
virtausta tai sovelletaan kaksoislaimennusta (olettaen, että CVS-järj estelmän virtaus on jo riittävä eli 
vältetään kondensaatio CVS -järjestelmä ssä, näytepusseissa tai analyysijärjestelmässä).
4.2.1.2.4. Hiukkasnä yte kerätään yhdestä suodattimesta, joka on pitimineen asennettu kerättävään laimennetun 
pakokaasun virtaan.
4.2.1.2.5. Kaikki laimennusjär jestelm än ja näytteenottojä rjeste lmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa 
kosket uksiin joutuvat osat pakoputkesta suodattimenpi timeen on suunnit eltava siten, että hiukkast en 
kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmist ettava sähk öä 
johtav ista mate riaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun kompon enttien kanssa, ja maadoitetta va sähk öisesti 
sähk östaattisten vaikutust en estämisek si.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/329  
4.2.1.2.6. Jos virtausmäärän muutoksia ei voida kompen soida, on käytettä vä lämmön vaihdinta ja lämpötilansäädintä 
tämän liitteen kohdassa 3.3.5.1 tai 3.3.6.4.2 esitetyllä tavalla, jotta varmistetaan, että virtausmäärä 
järjestelmäs sä on vakio ja näytteenottomäärä on vastaavassa suht eessa.
4.2.1.2.7. Hiukkasmassan mittaamiseen tarvitta vat lämpöti lat on mitattava tarkkuudella ±1 °C, ja vastea jan (t90–t10) on 
oltav a 15 sekuntia tai lyhy empi.
4.2.1.2.8. Laimennustunnelista tuleva näytevirta mitataan tarkkuudella, joka on ±2,5 prosenttia lukemasta tai ±1,5 
prosenttia täydestä asteik osta sen mukaan, kumpi on pienem pi.
Edellä määr itelty CVS -tunnelista tulevan näytevirran mittaustarkkuus pätee myös kaksoi slaimennusta 
käytettäessä. Tästä seuraa, että toisiol aimennusilman ja suodattimen läpi kulkevan laimennetun pakokaasun 
virtausten mittaamisessa ja säätämisessä on noudatetta va suurem paa tarkkuutta.
4.2.1.2.9. Kaikkien hiukkasmassan mittaamiseen tarvitta vien datakanavien tallennustiheyden on oltav a 1 Hz tai 
nopeampi . Näitä ovat tyypillisesti seuraavat:
a)laimennetun pakokaasun lämpötila hiukkassuodattimessa
b)näytteenott otaaj uus
c)toisiolaimennusilman virtaus (jos toisiol aimennusta käytetään)
d)toisiolaimennusilman lämpöti la (jos toisiol aimennusta käytetään).
4.2.1.2.10. Kak soislaimennusjär jestelmissä laimennustunnelista siirrettäv än laimennetun pakokaasun tilavuuden Vep 
(määr itellään liitteen B7 kohdassa 3.3.2) tarkkuutta ei mitata suoraan, vaan se määr itetään mittaamalla 
virtausero.
Niiden virtausmittar ien tarkkuuden, joita käytetään mitattaessa ja säädettäessä hiukkassuodattimien läpi 
virtaavaa kaksoislaimennettua pakokaasua sekä mitattaessa/säädettäessä toisiol aimennusilmaa, on oltava 
riittävä, jotta tilavuusero Vep täyttää yksinke rtaiseen laimennuk seen sovellettavat tarkkuutta ja näytteenoton 
suht eellisuutta koskevat vaatimuks et.
Vaatimusta, jonka mukaan pakokaasu ei saa kondensoitua CVS-lai mennustunnelissa, laimennetun 
pakokaasun virtausmittausjär jestelmässä, CVS-järj estelmän näytepussi keruuss a tai analyysijärj estelmissä, 
sovelletaan myös kaksoi slaimennusjär jeste lmiä käytettäessä.
4.2.1.2.11. Kaikille hiukkasnä ytteenot ossa ja kaksoislaimennusjär jestelmässä käytettä ville virtausmittareille on teht ävä 
laitteen valmista jan edellyttämä lineaar isuustarkistus.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/330 26.11.2021  
Kuva A5/12
Hiukk asnä ytteenottojär jeste lmä
Kuva A5/13
Hiukkasnäytteenotto järjestelmä kak soislaimennuks ella
4.2.1.3. Erityiset vaatimuks et
4.2.1.3.1. NäytteenotinFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/331  
4.2.1.3.1.1. Näytteenottimen on pystyttävä tekemään hiukkask okoluokitus tämän liitteen kohdan 4.2.1.3.1.4 
mukaisesti. Tätä varten on suositelta vaa käyttää teräväreunaista päästään avointa näytteenotinta, joka 
asennetaan osoittamaan suoraan virran suuntaan, sekä esiluokituslaitett a (syklonia, iskuelementtiä tms.). 
Vaihtoeht oisesti voidaan käyttää kuvassa A5/11 esitet yn kaltaista soveltuvaa näytteenotinta, jos se pystyy 
tämän liitteen kohdassa 4.2.1.3.1.4 kuvatun mukaiseen esiluokituk seen.
4.2.1.3.1.2. Näytteenotin asennetaan vähintään 10 tunnelinhalkaisijan päähän myötäv irtaan pakokaasun sisääntulosta. 
Sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm.
Jos samalla näytteenottimella otet aan samanaikaisesti useamp i kuin yksi näyte, näytteenottimesta otettu 
virtaus on jaetta va identtisiin osav irtauk siin koostumusvirheiden välttämiseksi.
Jos käytetään useita näytteenottimia, niiden kaikkien on oltava teräväreunaisia ja päästään avoimia ja 
osoit ettava suoraan virran suuntaan. Näytteenottimet sijoitetaan tasaisin välein laimennustunnelin 
keskipituusak selin ympärille niin, että niiden keskin äinen etäisyys on vähintään 5 cm.
4.2.1.3.1.3. Etäisyyden näytteenottokärj estä suodattimen kiinnikke eseen on oltav a vähintään viisi kertaa 
näytteenottimen halkaisija mutta enintään 2 000 mm.
4.2.1.3.1.4. Esiluokituslaite (esimerkiksi sykloni tai törmäyselementti) sijoit etaan virtaussuunnassa ennen 
suodattimen pidintä. Esiluokituslaittee n 50 prosentin luokitusk oon on oltav a 2,5–10 μm tilavuusvir ralla, 
joka on valittu hiukkasmassanä ytteiden ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava sellainen, että laitteeseen 
tulevista 1 μm:n hiukkasista vähintään 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta tilavuusvir ralla, joka on 
valittu hiukkasmassanä ytteiden ottamiseen.
4.2.1.3.2. Hiukkast ensiir toputki (PTT)
Hiukkast ensiir toputk essa olevien mutkien on oltava tasaisia ja niiden sätee n mahdollisimman suur i.
4.2.1.3.3. Toisiolaimennus
4.2.1.3.3.1. CVS-jär jeste lmästä hiukkasmassan mittaamiseksi otettu näyte voidaan haluttaessa laimentaa toisen kerr an, 
kunhan seuraa vat vaatimukset täyttyvät:
4.2.1.3.3.1.1. Toisiolaimennusilma on johdettava sellaisen suodattimen läpi, jonka mate riaali pystyy vähentämään 
kooltaan kaikkei n tunkeutuvim pien hiukkasten määrää vähintään 99,95 prosenttia tai vähintään standardin 
EN 1822:2009 luokkaa H13 vastaav an HEP A-suodattimen läpi. Laimennusilma voidaan haluttaessa 
esipuhdistaa puuhiilellä ennen sen johtamista HEP A-suodattimeen. On suosit eltavaa sijoittaa lisäksi 
kark eiden hiukkaste n suodatin ennen HEP A-suodatinta ja mahdollisesti käytettä vän puuhiilipuhdistimen 
jälkeen.
4.2.1.3.3.1.2. Toisiolaimennusilma olisi syötettä vä hiukkast ensiir toputk een mahdollisimman läheltä laimennustunnelista 
tulevan laimennetun pakokaasun ulostuloa.
4.2.1.3.3.1.3. Viip ymisajan toisiolaimennusilman syöttöpi steestä suodattimen pintaan on oltava vähintään 0,25 sekuntia 
mutta enintään 5 sekuntia.
4.2.1.3.3.1.4. Jos kahte en kertaan laimennettu näyte palautetaan CVS-järj estelmään, näytteen palauttamispaikka on 
valitta va siten, ettei se häir itse muiden näytteiden ottamista CVS-järj estelmästä.
4.2.1.3.4. Näytepumppu ja virtausmittar i
4.2.1.3.4.1. Näytekaasun virtausmittausyksikk ö koostuu pumpui sta, kaasuvir tauk sen säätimistä ja virtausmittareista.
4.2.1.3.4.2. Virtausmittar issa kulkevan kaasuvir ran lämpöti la saa vaihdella enintään ±3 °C lukuun ottamatta seuraa via 
tapauksia:
a)Näytevir tausmittar issa on reaaliaikainen seuranta ja virtauksensäätö, jonka taajuus on 1 Hz tai tiheämpi.
b)Kyse on regeneraatiot estistä, joka tehdään jaks oittaisesti regener oituvalla jälkikäsitt elyjär jestelmä llä 
varustetulle ajoneuv olle.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/332 26.11.2021  
Jos tilavuusvir ta muuttuu liiak si suodattimien ylikuor mittumisen takia, testi mitätöid ään. Kun testi uusitaan, 
on virtausmäärää vähennettävä.
4.2.1.3.5. Suodatin ja suodattimenpi din
4.2.1.3.5.1. Virtaussuunnassa suodattimen jälkeen sijoitetaan venttiili. Venttiilin on avaudutta va ja sulke uduttava 1 
sekunnin kuluessa testin aloittamisesta ja päättämisestä.
4.2.1.3.5.2. Kaasun nopeus suodattimen pinnalla asetetaan kussakin testissä alueelle 20–105 cm/s asettuvaan 
alkuar voon ja säädetään testin alussa siten, ettei nopeutta 105 cm/s ylitetä, kun laimennusjär jestelmää 
käytetään näytevir ralla, joka on suht eellinen CVS -virtaan nähden.
4.2.1.3.5.3. Suodattimina on käytettävä fluor ihiilipinnoite ttuja lasikuitusuodattimia tai fluor ihiilikalv osuodattimia.
Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP - (dioktyylif talaatti) tai PAO (polyalf aolefi ini) (CS 68649-12-7 tai CS 
68037-01-4) -kerä ystehokkuuden on oltav a vähintään 99 prosenttia kaasun pintanopeudella, joka on 
vähintään 5,33 cm/s, mitattuna jotakin seuraavista standardeista noudattaen:
a)U.S.A. Depar tment of Defe nse Test Method Standard, MIL -STD-282 method 102.8: DOP -Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element
b)U.S.A. Depar tment of Defense Test Method Standard, MIL -STD-282 method 502.1.1: DOP -Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters
c)Institute of Environmental Sciences and Techn ology , IEST -RP-CC021: Testing HEP A and ULP A Filte r 
Media.
4.2.1.3.5.4. Suodattimen pitimen on oltava sellainen, että virtaus jakautuu tasaisesti suodatusalalle. Suodattimen on 
oltav a pyöreä ja sen suodatusalan vähintään 1 075 mm2.
4.2.2. Punnituskammiota ja analyysivaakaa koskevat vaatimukset
4.2.2.1. Punnituskammion olosuhte et
a)Punnituskammion, jossa hiukkasnä ytesuodattimet vakautetaan ja punnitaan, lämpötilan on kaikkien 
suodattimen vakautusten ja punnituste n aikana oltava 22 ± 2 °C (22 ± 1 °C, jos mahdollista).
b)Kosteuden on oltav a sellainen, että kaste piste on alle 10,5 °C ja suht eellinen kosteus 45 ± 8 prosenttia.
c)Punnituskammion lämpötilan ja kosteuden vähäiset poikkeamat sallitaan, kunhan niiden kokonaiskes to 
on enintään 30 minuuttia minkään suodattimen vakautuksen aikana.
d)Kammio on pidettä vä mahdollisimman vapaana epäpuhtauk sista, jotka voisivat laske utua hiukkassuo ­
dattimille niiden vakautuk sen aikana.
e)Punnituksen aikana ei sallita poikk euksia määr itellyistä olosuhtei sta.
4.2.2.2. Analyysivaa’an lineaar inen vaste
Suodattimen painon määr ittämisessä käytettä vän analyysivaa’an on täytettävä tauluk ossa A5/1 esitetyt 
lineaar isen vasteen kriteerit lineaar ista regressiota soveltamalla. Tarkkuuden on näin ollen oltava vähintään 
±2 μg ja resoluution vähintään 1 μg (1 numero = 1 μg). On testatta va vähintään neljä tasavälei n valittua 
vertailupunnusta. Nolla-ar von on oltava ±1 μg:n sisällä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/333  
Taulukko A5/1
Analyysivaa’an varmennuskr iteer it 
Mittausjär jestelmä Leikkauspiste a0 Kulmakerroin a1Estimaatin 
keskivirheDeterm inaatiokerroin 
r2
Hiukkasvaaka ≤ 1 μg 0,99–1,01 ≤ 1 % max ≥ 0,998
4.2.2.3. Staattisen sähk ön vaikutust en poistaminen
Staattisen sähk ön vaikutukse t on neutraloita va. Tämä voidaan tehdä maadoittamalla vaaka asettamalla se 
antistaattiselle alustalle ja neutraloimalla hiukkasnä ytesuodattimet ennen punnitusta poloniumneutraloijalla 
tai vastaav an vaikutuksen aikaan saaval la laitteell a. Staattiset vaikutukse t voidaan neutraloida myös 
tasaamalla staattinen varaus.
4.2.2.4. Noste korjaus
Näyte- ja vertailusuodatinpun nuksi in on tehtä vä korjaus, joka riippuu punnuk sen nost eesta ilmassa. 
Noste korjaus määrä ytyy näytesuodattimen, ilman ja vaa’an kalibroinnissa käytetyn punnuksen tiheyden 
mukaan, eikä siinä oteta huomioon itse hiukkasten nost etta.
Jos suodatinmateriaalin tihey ttä ei tunneta, käytetään seuraa via tiheyksiä:
a)PTFE-pinnoit ettu lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m3
b)PTFE-kalvosuod atin: 2 144 kg/m3
c)PTFE-kalvosuod atin, jossa polymetyylipent eenitukirengas: 920 kg/m3
Ruostumatt omasta teräksestä valmist ettujen kalibrointipunnuste n tiheyt enä käytetään arvoa 8 000 kg/m3. 
Jos kalibrointipunnus on valmistettu muusta mat eriaalista, sen tihey s on tunnettava ja sitä on käytettävä. 
On suosit eltavaa noudattaa kalibrointipunnuksia koskevaa lakisääte isen mittaust oiminnan kansainv älisen 
järjestön OIML:n kansainv älistä suositusta OIML R 111-1 Edition 2004(E) (tai vastaa va).
Sovelletaan seuraa vaa yhtälöä:
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
jossa
Pef on korjattu hiukkasnä ytteen massa (mg)
Peuncor r on korjaamaton hiukkasnä ytteen massa (mg)
ρa on ilman tihey s (kg/m3)
ρw on vaa’an kalibroinnissa käytettävän kalibrointipunnuk sen tihey s (kg/m3)
ρf on hiukkasnä ytesuodattimen tihey s (kg/m3).
Lasket aan ilman tihey s ρa seuraa vasta yhtälöstä:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb on kokonaisilmanpa ine (kPa)
Ta on ilman lämpöt ila vaa’an läheisyydessä (K)
Mmix on ilman moolimassa tasapainoisessa ympäristössä, 28,836 g mol–1
R on molaar inen kaasuvakio, 8,3144 J mol–1 K–1.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/334 26.11.2021  
4.3. Hiukkasmäärän mittauslaitteet (jos hiukkasmäärä on mitattava)
4.3.1. Eritelmä
4.3.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus
4.3.1.1.1. Hiukkasnä ytteenottoj ärjestelmässä on näytteenotin tai näytteenottopist e, jonka avulla otetaan näyte 
laimennusjär jeste lmässä olevasta homog eenisesti sekoittuneesta kaasuvir rasta, haihtuvien hiukkaste n 
poist olaite (VPR), joka sijai tsee virtaussuunnassa hiukkaslaskur in (PNC) yläpuolella, ja sove ltuva 
siirtoputkist o. Ks. kuva A5/14.
4.3.1.1.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitt een syöttöauk on eteen on suosit eltavaa sijoit taa hiukkask oon 
esiluokituslaite (esim. sykloni tai iskuelementti). Esiluokituslaitteen 50 prosentin luokitusk oon on oltava 
2,5–10 μm tilavuusvirr alla, joka on valittu hiukkasnä ytteiden ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava 
sellainen, että laitteeseen tulevista 1 μm:n hiukkasista vähintään 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta 
tilavuusvir ralla, joka on valittu hiukkasnä ytteiden ottamiseen.
Hiukkask oon esiluokituslaittee n asemesta on hyväks yttäv ää käyttää esimerkiksi kuvassa A5/11 esitett yä 
näytteenotinta, joka toimii hiukkask okoluokituslaitt eena.
4.3.1.2. Yleiset vaatimukset
4.3.1.2.1. Hiukkasnä ytteenottopi ste sijoi tetaan laimennustunnelin sisälle. Jos käytetään kaksoi slaimennusta, 
hiukkasnä ytteenottopist e sijoi tetaan ensiölaimennusjär jeste lmään.
4.3.1.2.1.1. Hiukkast ensiir tojärjestelmän (PTS) muodosta vat yhdessä näytteenotin (PSP) ja hiukkastensiir toputki (PTT). 
Hiukkast ensiir tojärjestelmä siirtää näytteen laimennustunnelista haihtuvien hiukkaste n poist olaitteen suulle. 
Hiukkast ensiir tojärjestelmän on täytettä vä seuraa vat vaatimuks et:
a)Näytteenotin asennetaan virtaussuunnassa vähintään 10 tunnelinhalkaisijan verran pakokaasun 
syöttöauk on jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvir ran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen 
kärjen kohdalla samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa.
b)Näytteenotin sijoitetaan virtaussuunnassa vakautuslaitteiden (esim. lämmön vaihtimen) yläpuolelle.
c)Näytteenotin sijoitetaan laimennustunneliin siten, että näyte otetaan homog eenisesta laimennusilman ja 
pakokaasun seok sesta.
4.3.1.2.1.2. Hiukkast ensiir tojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täytettävä seuraa vat vaatimukset :
a)Täysvir tauslaimennusjär jestelmän tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku Re on pienem pi kuin 1 700 .
b)Kak soislaimennusjär jeste lmän tapaukse ssa virtauksen Reynoldsin luku Re on pienem pi kuin 1 700
hiukkast ensiir toputk essa eli näytteenottimen tai näytteenottopi steen jälkeen.
c)Viip ymisaika hiukkastensiir tojärjeste lmässä on enintään 3 sekuntia.
4.3.1.2.1.3. Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkast ensiir tojär jeste lmän näytteenottok onfiguraatioita, kun 
voidaan osoittaa vastaav a hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.
4.3.1.2.1.4. Poistoputk ella (OT), jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkast en poist olaitte esta 
hiukkaslaskur in syöttöaukk oon, on oltav a seuraa vat ominaisuudet:
a)Putke n sisähalkaisija on vähintään 4 mm.
b)Näytekaasuvir ran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.
4.3.1.2.1.5. Hyväksyttävinä pidetään myös muita poist oputken näytteenottok onfiguraatioita, kun voidaan osoittaa 
vastaav a hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.
4.3.1.2.2. Haihtuvien hiukkast en poistolaitt eessa on oltav a laitteet näytteen laimentamista ja haihtuvien hiukkast en 
poistamista varten.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/335  
4.3.1.2.3. Kaikki laimennusjär jestelm än ja näytteenottojä rjeste lmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa 
kosket uksiin joutuvat osat pakoputkes ta hiukkaslaskur iin on suunnit eltava siten, että hiukkaste n 
kerääntyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmiste ttava sähk öä johtavista mater iaaleista, 
jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja maadoitet tava sähk öisesti sähk östaattiste n 
vaikutust en estämiseksi.
4.3.1.2.4. Hiukkasnä ytteenottoj ärjestelmässä on noudatett ava hyvää aerosolinä ytteenottokä ytäntöä, jonka mukaan 
vältetään tiukk oja mutkia ja äkillisiä muutoksia poikkileikkaukses sa, käytetään sileitä sisäpintoj a ja pidetään 
näytteenott olinja mahdollisimman lyhy enä. Poikkileikkauksessa sallitaan asteittaiset muutokset.
4.3.1.3. Erityiset vaatimuks et
4.3.1.3.1. Hiukkasnä yte ei saa kulke a pumpun läpi ennen kulkemistaan hiukkaslaskur in läpi.
4.3.1.3.2. On suosit eltavaa käyttää näytteen esiluokituslaitet ta.
4.3.1.3.3. Näytteen esivakiointiyks ikön on täytettävä seuraa vat vaatimukset :
a)Yksikk ö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useammassa vaiheessa siten, että saavu tetaan 
hiukkaspito isuus, joka alittaa hiukkaslaskur in yksittäisten hiukkasten laskem istilan yläraj an, ja kaasun 
lämpöti la on hiukkaslaskur in syöttöauk on kohdalla alle 35 °C.
b)Yksik ön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimennusvaihe, jonka tulok sena näyte saavu ttaa 
vähintään 150 °C:n ja enintään 350 ± 10 °C:n lämpötilan ja laimennus on vähintään 10-ker tainen.
c)Yksikk ö pitää lämminvaiheissa nimelliskä yttölämpöti lan vakaana siten, että lämpöti la on vähintään 
150 °C ja enintään 400 ± 10 °C.
d)Yksikk ö ilmaisee, onk o nimelliskä yttöläm pötila lämminvai heissa oikea vai ei.
e)Yksikk ö on suunniteltu siten, että kiinteiden hiukkasten läpäisevyys on vähintään 70 prosenttia 
hiukkasilla, joiden sähk öiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisi ja on 100 nm.
f)Saavutetaan sähk öiseen liikkuvuut een perustuvalta halkaisi jaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille 
hiukkaspito isuuden vähenemiskerro in frðdiÞ, joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia 
(50 nm) suurem pi ja enintään 5 prosenttia pienemp i kuin sähk öiseen liikkuvuut een perustuvalta 
halkaisi jaltaan 100 nm:n hiukkaste n vastaav a kerro in koko haihtuvien hiukkasten poistolait etta 
tarkaste ltuna.
Hiukkaspitoi suuden vähenemiskerr oin frðdiÞkunkin hiukkask oon osalta laske taan seuraa vasti:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
jossa
NinðdiÞ on hiukkaspito isuus ennen kompone ntteja, hiukkaste n halkaisija di
NoutðdiÞ on hiukkaspito isuus kompon enttien jälkeen, hiukkaste n halkaisija di
di on hiukkasten sähk öiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisi ja (30, 50 tai 100 nm).
NinðdiÞja NoutðdiÞ korjataan samoihin olosuhtei siin.
Lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keskiar von vähenemiskerro in fr¯tietyllä laimennusase ­
tuksella seuraa vasti:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
On suosit eltavaa, että haihtuvien hiukkaste n poist olaite kalibroidaan ja validoidaan kokonaisena 
yksikk önä.
g)Yksikk ö on suunniteltu hyvän insinöör itavan mukaisesti sen varmistamisek si, että hiukkaspito isuuden 
vähenemiske rtoimet pysyvät vakaina koko testin ajan.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/336 26.11.2021  
h)Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH 3(CH 2)38CH3) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, kun 
syöttöpit oisuus on vähintään 10 000 cm–3, kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen 
osapaineita.
4.3.1.3.4. Hiukkaslaskur in on täytettävä seuraa vat vaatimuks et:
a)Hiukkaslaskur i toim ii täysvir taustoi mintaoloissa.
b)Hiukkaslaskur in mittaustarkkuus on ±10 prosenttia alueella, joka ulottuu arvost a 1 cm–3 laitteen 
yksittäisten hiukkasten laskemistilan yläraj aan, ja määr itys perustuu standardiin. Arvon 100 cm–3 
alitta villa pitoisuuksilla voidaan vaatia, että laskur in tarkkuus osoitetaan hyvällä tilast ollisella 
luot ettavuustasolla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoa joilla tehtyjen mittaust en keskiar voa.
c)Hiukkaslaskur in resoluutio on vähintään 0,1 hiukkasta kuutiosenttimetr issä, kun pitoisuus on alle 100 
cm–3.
d)Laitt eella saadaan lineaar inen vaste hiukkaspito isuuksii n koko mittausalueella yksittäist en hiukkaste n 
laske mistilassa.
e)Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz.
f)Laitt een vasteai ka t90 on alle 5 sekuntia mitatulla pitoisuusalueella.
g)Laitt eessa on koinsidenssik orjausto iminne, jossa korjaus on enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan käyttää 
tämän liitteen kohdassa 5.7.1.3 määr itettyä sisäistä kalibrointik errointa, mutta laskentah yötysuhtee n 
korjaamiseen tai määr ittelemiseen ei saa käyttää muita algor itmeja.
h)Hiukkask okokohtaiset laskentah yötysuhtee t ovat tauluk on A5/2 mukaiset.
Taulukko A5/2
Hiukk aslaskur in lask enta hyötysuhde 
Hiukkasten sähk öiseen liikkuvuut een perustuva 
halkaisija (nm)Hiukkaslaskur in laskentah yötysuhde (%)
23 ± 1 50 ± 12
41 ± 1 > 90
4.3.1.3.5. Jos hiukkaslaskur issa käytetään käyttönest että, se on vaihdettava laitteen valmista jan ilmoittamin väliaj oin.
4.3.1.3.6. Jos painetta ja/tai lämpöti laa hiukkaslaskur in syöttöauk on kohdalla ei pidetä vakiona kohdassa, jossa 
hiukkaslaskur in virtaa säädetään, niiden arvot on mitattava, jotta hiukkasmäärämittauk set voidaan korjata 
vakio-olosuht eisiin.
4.3.1.3.7. Hiukkast ensiir tojärjestelmän, haihtuvien hiukkast en poistolaitt een ja poist oputken viipymisajan sekä 
hiukkaslaskur in vastea jan t90 summa saa olla enintään 20 sekuntia.
4.3.1.4. Suosit eltavan järjestelmän kuvaus
Seuraav assa kohdassa esitet ään suositelta va käytäntö hiukkasmäärän mittaamiseen. Järjestelmä t, jotka 
täyttäv ät tämän liitteen kohdissa 4.3.1.2 ja 4.3.1.3 asetetut suor ituskykyvaatimukset, ovat kuit enkin 
hyväks yttäv iä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/337  
Kuva A5/14
Suositelt ava hiukkasnäytteenott ojär jeste lmä
4.3.1.4.1. Näytteenottojär jeste lmän kuvaus
4.3.1.4.1.1. Hiukkasnä ytteenottoj ärjestelmässä on näytteenotin tai näytteenottopis te laimennusjär jestelmäs sä, 
hiukkast ensiir toputki (PTT), hiukkasten esiluokituslaite (PCF) ja haihtuvien hiukkasten poistolait e (VPR) 
virtaussuunnassa hiukkaslaskur in (PNC) yläpuolella.
4.3.1.4.1.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitt eessa on oltava laitteet näytteen laimentamista (hiukkasmäärälaimentimet 
PND 1 ja PND 2) ja hiukkasten höyrystämistä varten (höyrystysputki ET).
4.3.1.4.1.3. Näytteenotin tai näytteenottopist e testatta vaa kaasuvir taa varten sijoit etaan laimennustunneliin siten, että 
saadaan edustav a näyte homogeenisesta pakokaasu-ilmaseokses ta.
5. KALIBR OINTIV ÄLIT JA -MENETTEL YT
5.1. Kalibrointivälit
Kaikki tauluk on A5/3 laitteet on kalibroita va merkittävien kunnossapitot oimenp iteiden yhte ydessä tai niiden 
jälkeen.
Taulukko A5/3
Laitteiden kalibrointivälit 
Laitteid en tarkastuk set Suor ittamisväli Kriteeri
Kaasuanalysaattor in linear isointi 
(kalibrointi)6 kuukauden välein ±2 % lukemasta
Tarkistus asteik on puoliväliin 
sijoittuvalla vertailukaasun 
pitoisuudella6 kuukauden välein ±2 %
CO-NDIR:
CO2-/H 2O-interfe renssiKuukausittain –1–3 ppm
NO x-muuntimen tarkastus Kuukausittain ±95 %
CH 4-erottimen tarkastus Vuosittain 98 % etaanistaFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/338 26.11.2021  
FID:n CH 4-vaste Vuosittain Ks. tämän liitteen kohta 5.4.3.
FID:n ilma-polttoaine virtaus Merkittä vien 
kunnossapitot oimenpit eiden 
yhte ydessäLaitte en valmistajan ohjeiden 
mukaisesti
NO-/NO 2-NDUV :
H2O- ja hiilivetyinterferenssiMerkittä vien 
kunnossapitot oimenpit eiden 
yhte ydessäLaitte en valmistajan ohjeiden 
mukaisesti
Laser -infrapunaspektrometr it 
(moduloidut suur iresoluutioiset 
kapeakaistaiset infrapuna- 
analysaatt orit): 
interferenssitarkastusVuosittain Laitte en valmistajan ohjeiden 
mukaisesti
QCL Vuosittain Laitte en valmistajan ohjeiden 
mukaisesti
Kaasukromatografiamenetelmät Ks. tämän liitteen kohta 7.2. Ks. tämän liitte en kohta 7.2.
Nest ekromatografiamenetelmät Vuosittain Laitte en valmistajan ohjeiden 
mukaisesti
Foto akustiikka Vuosittain Laitte en valmistajan ohjeiden 
mukaisesti
Four ier- 
muunnosinfrapunaspektrosk opia 
(FTIR): lineaar isuustarkastusEnintään 370 päivää ennen 
testaustaKs. tämän liitte en kohta 7.1.
Mikrov aa’an lineaar isuus Vuosittain Ks. tämän liitte en kohta 4.2.2.2.
Hiukkaslaskur i (tapauksen 
mukaan)Ks. tämän liitteen kohta 5.7.1.1. Ks. tämän liitte en kohta 5.7.1.3.
Haihtuvien hiukkast en poistolait e Ks. tämän liitteen kohta 5.7.2.1. Ks. tämän liitteen kohta 5.7.2.
Taulukko A5/4
Vakiotilavu uskerääjän (CVS) kalibrointivälit 
CVS Suor ittamisväli Kriteeri
CVS-vir taus Kunnossapit otoimen piteiden 
jälkeen±2 %
Läm pötila-antur i Vuosittain ±1 °C
Paineantur i Vuosittain ±0,4 kPa
Ruiskutuksen tarkastus Viik oittain ±2 %
Taulukko A5/5
Ympär istötietojen kalibrointivälit 
Tekijä Suor ittamisväli Kriteeri
Läm pötila Vuosittain ±1 °C
Kastepist e Vuosittain ±5 % suhteellisest a kosteudesta
Ilmanp aine Vuosittain ±0,4 kPa
Jäähdytystuuletin Kunnossapit otoimen piteiden 
jälkeenTämän liittee n kohdan 1.1.1 
mukaisestiFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/339  
5.2. Analysaatt orin kalibrointi
5.2.1. Analysaatt orit on kalibroita va laitteen valmista jan ohjeiden mukaan tai vähintään tauluk ossa A5/3 esitet yllä 
tihey dellä.
5.2.2. Kukin tavanomaisesti käytetyistä käyttöalueista kalibroidaan seuraa valla menette lyllä:
5.2.2.1. Määr itetään analysaatt orin linear isointikä yrä käyttämällä vähintään viittä kalibrointipist että, jotka ovat 
mahdollisimman tasaväliset. Pitoisuudeltaan suur imman kalibrointikaasun nimellispit oisuuden on oltava 
vähintään 80 prosenttia täydestä asteikkoarvosta.
5.2.2.2. Kalibrointiin käytettävät kaasut voidaan saada sekoituslaitt eistolla laimentamalla ne puhdistetulla typellä 
(N2) tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla.
5.2.2.3. Lasket aan linear isointikä yrä pienimmän neliösumman menetelmällä. Jos tulok sen polynominen aste on 
suurem pi kuin 3, kalibrointipiste iden määrän on oltava vähintään yhtä suur i kuin tämä polynominen aste + 
2.
5.2.2.4. Linear isointikä yrä ei saa poike ta enempää kuin ±2 prosenttia kunkin kalibrointikaasun nimellisar vost a.
5.2.2.5. Linear isointikä yrän muodosta ja linear isointipisteistä voidaan tarkastaa, että kalibrointi on oikein suor itettu. 
Analysaatt orin erilaiset ominaismuuttujat on ilmoitett ava, erityisesti seuraa vat:
a)analysaatt ori ja kaasun komponentti
b)mittausalue
c)linear isonnin päivämäärä.
5.2.2.6. Jos vastuuviranomaista tyydyttä vällä tavalla voidaan osoittaa, että jokin vaihtoe htoinen teknologia 
(esimerkiksi tieto kone tai elektronisesti ohjattu aluekytkin) antaa vastaav an tarkkuuden, vaihtoeht oa 
voidaan käyttää.
5.3. Analysaatt orin nolla- ja kalibrointitarkastus
5.3.1. Kukin tavanomaisesti käytetty toiminta-alue on tarkastet tava ennen kutakin analyysiä tämän liitteen kohtien 
5.3.1.1 ja 5.3.1.2 mukaisesti.
5.3.1.1. Kalibrointi tarkaste taan käyttämällä nollakaasua ja kalibrointikaasua liitte en B6 kohdan 2.14.2.3 mukaisesti.
5.3.1.2. Testauks en jälkeen tehdään uusi tarkastus käyttämällä nollakaasua ja samaa kalibrointikaasua liitteen B6 
kohdan 2.14.2.4 mukaisesti.
5.4. Liekki-ionisaatioilmaisimen (FID) hiilivetyvaste en tarkastus
5.4.1. Ilmaisimen vasteen optimointi
Säädetään FID-ilmaisin valmistajan ohjeiden mukaan. Käytetään propaania ilmassa yleisimmällä 
mittausalueella.
5.4.2. Hiilivetyanalysaatt orin kalibrointi
5.4.2.1. Analysaatt ori kalibroidaan käyttämällä propaanin ja ilman seosta ja puhdiste ttua synteettistä ilmaa.
5.4.2.2. Muodost etaan kalibrointikä yrä tämän liitteen kohdassa 5.2.2 kuvatulla tavalla.
5.4.3. Eri hiilivetyjen vastet ekijät ja suosit ellut raja-ar votFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/340 26.11.2021  
5.4.3.1. Tietyn hiilivetylaj in vastet ekijä Rf on FID-ilmaisimen C1-luk eman suhde kaasusylinter in pitoisuut een, joka 
ilmaistaan yksikkönä ppm C1.
Testikaasun pitoisuuden on oltav a tasolla, jolla saadaan vaste eksi noin 80 prosenttia täydestä asteikosta 
käyttöalueella. Pitoisuuden on oltava tunnettu ±2 prosentin tarkkuudella verrattuna tilavuut ena ilmaistuun 
grav imetr iseen vakioon. Lisäksi kaasusylinte riä on esivakautet tava 24 tuntia lämpötilassa 20–30 °C.
5.4.3.2. Metaanivast etek ijä RfCH4 mitataan ja määr itetään analysaatt orin käyttöönoton yhte ydessä ja sen jälkeen 
vuosittain tai merkittävien kunnossapitot oimenpit eiden jälkeen sen mukaan, kumpi ajank ohdista on 
aikaisempi .
Propeenivast etekijä RfC3H6 ja tolueenivaste tekijä RfC7H8 mitataan analysaattor in käyttöönoton yhte ydessä. Ne 
on hyvä mitata vastet ekijöihin mahdollisesti vaikutta vien merkittä vien kunnossapitot oimenpit eiden 
yhte ydessä tai niiden jälkeen.
Käytettävät testikaasut ja suositellut vastet ekijät ovat seuraa vat:
metaani ja puhdiste ttu ilma: 0,95 <RfCH4<1,15
tai 1,00 < Rf < 1,05 maakaasua/biometaania polttoainee na käyttäv ien ajoneuv ojen tapaukse ssa
propeeni ja puhdist ettu ilma: 0,85 <RfC3H6 <1,10
tolueeni ja puhdistettu ilma: 0,85 <RfC7H8 <1,10
Nämä ovat suhte essa propaanin ja puhtaan ilman vastet ekijään (Rf) 1,00.
5.5. NO x-muuntimen tehokk uustesti
5.5.1. Muuntimien NO 2-NO-hy ötysuhde tarkastetaan otsonaattori n avulla käyttäen kuvassa A5/15 olevaa 
testijär jestely ä ja seuraa vaa menett elyä:
5.5.1.1. Kalibroidaan analysaatt ori yleisimmällä toimin ta-alueella valmistajan eritelmien mukaisesti käyttäen nolla- ja 
kalibrointikaasua (jonka NO-pitoi suus on noin 80 prosenttia toiminta-alueesta ja kaasuseoksen NO 2- 
pitoisuus alle 5 prosenttia NO-pitoisuudesta). NO x-analysaatt orin on oltav a NO-tilassa siten, että 
kalibrointikaasu ei kulje muuntimen läpi. Kirjataan pitoisuus.
5.5.1.2. Lisätään kalibrointikaasuvir taan T-liitoksen kautta jatkuvasti happea tai synteettistä ilmaa, kunnes osoit ettu 
pitoisuus on noin 10 prosenttia pienem pi kuin tämän liitteen kohdassa 5.5.1.1 saatu kalibrointipitoi suus. 
Kirjataan pitoisuus c. Otsonaattor i pidetään pois toiminnasta tämän prosessin aikana.
5.5.1.3. Kytketään sitten otsonaattori tuottamaan riittävästi otsonia, jotta NO-pitoi suus laske e 20 prosenttiin 
(alimmillaan 10 prosenttiin) tämän liitte en kohdan 5.5.1.1 kalibrointipit oisuudesta. Kirjataan pitoisuus d.
5.5.1.4. Kytketään sen jälkeen NO x-analysaatt ori NO x-tilaan, jolloin kaasuseos (koostumus NO, NO 2, O2 ja N2) 
kulke e muuntimen läpi. Kirjataan pitoisuus a.
5.5.1.5. Kytketään otsonaattori pois toiminnasta. Tämän liittee n kohdassa 5.5.1.2 kuvattu kaasuseos virtaa 
muuntimen läpi ilmaisimeen. Kirjataan pitoisuus b.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/341  
Kuva A5/15
NO x-muuntimen tehokkuust estin järjestely
5.5.1.6. Kun otsonaattori on kytket ty pois toiminnasta, katkaistaan myös hapen tai synt eettisen ilman virtaus. 
Analysaatt orin antama NO 2-lukema saa tällöin olla enintään 5 prosenttia tämän liittee n kohdassa 5.5.1.1 
annetun arvon yläpuolella.
5.5.1.7. Lasket aan NO x-muuntimen prosentuaalinen hyötysuhde käyttämällä tämän liitte en kohdissa 5.5.1.2–5.5.1.5 
määr itettyjä pitoisuuksia a, b c ja d ja seuraa vaa yhtälöä:
HyÐtysuhde ¼ 1þa – b
c – d��
×100
Muuntimen hyötysuhde ei saa olla pienem pi kuin 95 prosenttia. Muuntimen hyötysuhde testataan 
tauluk ossa A5/3 annetulla tihey dellä.
5.6. Mikrov aa’an kalibrointi
Hiukkasnä ytesuodattimien punnituk sessa käytetyt mikrov aa’at on kalibroitava kansallisen tai kansainv älisen 
standardin mukaisesti. Vaa’an on täytettä vä tämän liitteen kohdassa 4.2.2.2 esitet yt lineaar isuusvaatimukset. 
Lineaar isuustarkistus on tehtävä vähintään 12 kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu 
tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin.
5.7. Hiukkasnä ytteenottoj ärjestelmän kalibrointi ja validointi (jos hiukkasmäärä on mitattava)
Esimerkk ejä kalibrointi-/validointimenetelmistä löytyy osoitteesta http://www .unece.org/trans/main/wp29/ 
wp29wgs/wp29gr pe/pm pFCP .html .
5.7.1. Hiukkaslaskur in kalibrointi
5.7.1.1. Vastuuviranomaisen on varmistetta va, että hiukkaslaskur ille on myönnetty standardinmukaisuuden 
osoitta va kalibrointit odistus enintään 13 kuukautta ennen päästöt estiä. Kalibrointien välillä on joko 
seuratta va hiukkaslaskur in laskentahy ötysuhteen mahdollista heikkenemistä tai vaihdettava laskur in 
antur ilanka rutiininomaisesti kuuden kuukauden välein. Ks. kuvat A5/16 ja A5/17. Hiukkaslaskur in 
laske ntahy ötysuhdetta voidaan seurata vertaamalla sitä vertailuhiukkaslaskur iin tai ainakin kahte en 
muuhun mittaushiukkaslaskur iin. Jos hiukkaslaskur in antamat hiukkasmäärälukema t poikk eavat enintään 
±10 prosenttia vertailuhiukkaslaskur in tai kahden tai useamman muun hiukkaslaskur in muodostaman 
ryhmän antamista pitoisuusluke mista, hiukkaslaskur ia on pidettä vä vakaana. Muussa tapauk sessa se on 
huolletta va. Jos hiukkaslaskur in hyötysuhdetta seurataan vertaamalla sitä kahteen tai useam paan 
mittaushiukkaslaskur iin, voidaan käyttää omilla hiukkaslaskureillaan varustet tuja vertailuajon euvoja eri 
testaustiloissa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/342 26.11.2021  
Kuva A5/16
Hiukk aslaskur in (PNC) perusvuosihuolt oaika taulu
Kuva A5/17
Hiukkaslaskur in pidennetty vuosihuoltoaikata ulu (laskur in täyden kalibroinnin viivästy essä)
5.7.1.2. Hiukkaslaskur i on lisäksi kalibroita va uudelleen ja sille on myönnettävä uusi kalibrointitodistus kaikkien 
merkittä vien kunnossapitot oimen piteiden jälkeen.
5.7.1.3. Kalibrointi on tehtävä kansallisessa tai kansainv älisessä standardissa määr itellyn kalibrointimenetelmä n 
mukaisesti vertaamalla kalibroitavan laskur in vastetta
a)kalibroidun aerosolielektrometr in vastee seen, kun samalla otetaan näyte elektrostaattisesti luokit elluista 
kalibrointihiukkasista, tai
b)toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun hiukkaslaskur in vasteeseen.
5.7.1.3.1. Kohdan 5.7.1.3 alak ohdan a tapaukse ssa kalibroinnissa käytetään vähintään kuutta standardipitoi suutta, 
jotka sijoit etaan mahdollisimman tasaisesti hiukkaslaskur in mittausalueelle.
5.7.1.3.2. Kohdan 5.7.1.3 alak ohdan b tapaukse ssa kalibroinnissa käytetään vähintään kuutta standardipitoi suutta 
hiukkaslaskur in mittausalueella. Vähintään kolmessa pisteessä pitoisuuden on oltava alle 1 000 cm–3, ja 
muut pitoisuudet on sijoit ettava lineaar isin välein arvon 1 000 cm–3 ja laitteen yksittäisten hiukkaste n 
laske mistilan yläraja n välille.
5.7.1.3.3. Kohdan 5.7.1.3 alak ohtien a ja b tapauksessa näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollapitoisuuspist e, joka 
saadaan aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukk oon HEP A-suodatin, joka on vähintään standardin 
EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suor ituskyvyltään vastaava. Kun kalibroitavaan hiukkaslaskur iin 
ei sovelleta kalibrointiker rointa, mitattujen pitoisuuksien on vastattava ±10 prosentin tarkkuudella kutakin 
standardik onsentraatiota paitsi nollak ohdassa. Muutoi n kalibroita va hiukkaslaskur i on hylättä vä. Lasket aan 
ja kirjataan saatujen tieto sarjojen lineaar isen regression gradientti. Kalibroitavaan hiukkaslaskur iin 
sovelletaan kalibrointik errointa, joka vastaa gradientin kääntei sarvoa. Vasteen lineaar isuus määr itetään 
laske malla kahden tieto sarjan Pearsonin tulomomenttik orrelaatioker toimen (r) neliö, jonka on oltava 
suurem pi tai yhtä suur i kuin 0,97. Sekä gradienttia että arvoa r2 laske ttaessa lineaar isen regression on 
kuljetta va nollapisteen kautta (nollapit oisuus kummassakin laitteessa).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/343  
5.7.1.4. Kalibroinnissa on lisäksi tarkastetta va, täyttääk ö hiukkaslaskur i tämän liitteen kohdan 4.3.1.3.4 alak ohdan h 
vaatimukset sähk öiseen liikkuvuut een perustuvalta halkaisi jaltaan 23 nm:n hiukkasten havaitsemiste ­
hokkuuden osalta. Lasken tahy ötysuhdetta ei tarvitse tarkastaa 41 nm:n hiukkast en osalta.
5.7.2. Haihtuvien hiukkast en poistolaitt een kalibrointi/validointi
5.7.2.1. Kun haihtuvien hiukkasten poist olaite on uusi tai sille tehdään merkittäviä kunnossapitot oimenpit eitä, 
laitteen hiukkaspito isuuden vähenemisker toimet on kalibroita va koko sen laimennusasetusasteik olta 
laitteen vakionimelliskä yttöläm pötiloissa. Laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemisker toim en määräaikaisva ­
lidointia varten edellyt etään pelkästään tarkastusta yhdellä asetuks ella, jota tavanomaisesti käytetään 
hiukkassuodattimella varustetuill e ajoneuvoille tehtävissä mittauk sissa. Vastuuviranomaisen on 
varmistetta va, että haihtuvien hiukkast en poist olaite on kalibroitu tai sille on myönnetty validointitodistus 
enintään 6 kuukautta ennen päästöt estiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolait e antaa lämpötilan seurantaan 
liittyviä varoituks ia, validointi voidaan tehdä 13 kuukauden välein.
On suosit eltavaa, että haihtuvien hiukkast en poistolait e kalibroidaan ja validoidaan kokonaisena yksikkönä.
Haihtuvien hiukkaste n poist olaitteelle on määr iteltä vä hiukkaspito isuuden vähenemiskerr oin sähk öiseen 
liikkuvuut een perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n hiukkasten osalta. Sähk öiseen 
liikkuvuut een perustuvalta halkaisi jaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkaste n osalta hiukkaspitoisuuden 
vähenemiske rroin frðdÞ saa olla enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurem pi ja 
enintään 5 prosenttia pienem pi kuin sähk öiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisi jaltaan 100 nm:n 
hiukkast en vastaav a kerroin. Validoinnin osalta edellytetään, että aritmeettisen keskiar von mukainen 
hiukkaspito isuuden vähenemiskerro in vastaa ±10 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskur in ensimmäisessä 
kalibroinnissa määr itettyä aritmeettisen keskiar von mukaista hiukkaspito isuuden vähenemiskerr ointa fr¯.
5.7.2.2. Näissä mittauk sissa käytettä vän testausaerosolin on oltava sellainen, että se koostuu sähk öiseen 
liikkuvuut een perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n kiint eistä hiukkasista ja että 
vähimmäispit oisuus haihtuvien hiukkasten poistolaitt een syöttöauk olla on 5 000 cm–3. Validoinnissa 
voidaan vaiht oehtoisesti käyttää myös polydispersiivistä aerosolia, jossa hiukkast en sähk öiseen 
liikkuvuut een perustuva kesk ihalkaisija on 50 nm. Testausaerosolin on oltava termisesti stabiili haihtuvien 
hiukkast en poist olaitteen käyttölämpöti loissa. Hiukkaspit oisuudet mitataan virtaussuunnassa ennen 
kompon entteja ja niiden jälkeen .
Hiukkaspitoi suuden vähenemiskerr oin frðdiÞkunkin monodispersiivisen hiukkask oon osalta lasketaa n 
seuraa vasti:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
jossa
NinðdiÞ on hiukkaspito isuus ennen kompone ntteja, hiukkaste n halkaisija di
NoutðdiÞ on hiukkaspito isuus kompon enttien jälkeen, hiukkaste n halkaisija di
di on hiukkasten sähk öiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisi ja (30, 50 tai 100 nm).
NinðdiÞja NoutðdiÞ korjataan samoihin olosuhtei siin.
Lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keskiar von vähenemiskerr oin fr¯tietyllä laimennusasetuk sella 
seuraa vasti:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Kun validoinnissa käytetään polydispersiivistä 50 nm:n hiukkask oon aerosolia, laske taan hiukkaspi ­
toisuuden aritmeettisen kesk iarvon vähenemiskerro in fv¯validoinnissa käytetyllä laimennusasetuk sella 
seuraa vasta yhtälöstä:
fv¯¼Nin
NoutFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/344 26.11.2021  
jossa
Nin on hiukkaspito isuus ennen kompone ntteja
Nout on hiukkaspito isuus kompon enttien jälkeen.
5.7.2.3. On osoit ettava, että haihtuvien hiukkasten poistolait e poistaa sähk öiseen liikkuvuut een perustuvalta 
halkaisi jaltaan vähintään 30 nm:n tetrak ontaanihiukkaset (CH 3(CH 2)38CH 3) yli 99,0-prosenttisesti, kun 
syöttöpit oisuus on vähintään 10 000 cm–3 ja laitetta käytetään pienimmällä laimennusasetuk sella ja 
valmista jan suosittelemassa käyttölämpötilassa.
5.7.3. Hiukkasmäärämittausjär jestelmän tarkastusmenettely t
Kuukausittaisissa tarkastuk sissa on hiukkaslaskur iin syötettä västä virrasta saata va mittaustulos, joka vastaa 5 
prosentin tarkkuudella hiukkaslaskur in nimellisvir tausta tarkaste ttaessa kalibroidulla virtausmittar illa.
5.8. Sekoituslaitteen tarkkuus
Jos tämän liittee n kohdassa 5.2 määr iteltyjen kalibrointien tekemisessä käytetään kaasunjakaj aa, 
sekoituslaitteen tarkkuuden on oltava sellainen, että laimennettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan 
määr ittää ±2 prosentin tarkkuudella. Tarkist etaan kalibrointikä yrä tämän liitteen kohdassa 5.3 kuvatulla 
asteikon puoliväliin asettuvalla vertailukaasun pitoisuudella. Kali brointikaasun, jonka pitoisuus on alle 50 
prosenttia analysaatt orin asteikosta, pitoisuude n on oltava 2 prosentin tarkkuudella sama kuin sen 
sertifioitu pitoisuus.
6. VERT AILUKAASUT
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Jos jäljempänä annettujen toleranssien mukaisia kaasuja ei ole käytettä vissä Japanin kalibrointi järjeste lmän 
(JCSS) puitt eissa, voidaan käyttää järjestelmäs sä olevaa kaasua, jonka toleranssi on suurem pi mutta 
kuit enkin mahdollisimman tiukka.
6.1. Puhtaat kaasut
6.1.1. Kaikki yksikkönä ppm ilmoitetut arvot tark oittavat miljoonasosaa tilavuudessa (vpm).
6.1.2. Kalibrointia ja käyttöä varten on tarvittaessa oltava käytettä vissä seuraavia puhtaita kaasuja:
6.1.2.1. Typpi:
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N2O, ≤ 0,1 ppm NH 3.
6.1.2.2. Synt eettinen ilma:
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO 2, happipitoisuus 18–21 
tilavuusprosenttia.
6.1.2.3. Happi:
Puhtaus: > 99,5 tilavuusprosenttia O2
6.1.2.4. Vety (ja heliumia tai typpeä sisältäv ä seos)
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO 2, vetypit oisuus 39–41 tilavuusprosenttia.
6.1.2.5. Hiilimonoksidi:
Puhtaus vähintään 99,5 prosenttia
6.1.2.6. Propaani:
Puhtaus vähintään 99,5 prosenttiaFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/345  
6.2. Kalibrointikaasut
Kalibrointikaasun tode llisen pitoisuuden on oltav a ±1 prosentin sisällä annetuista arvoista tai jäljem pänä 
esite tyn mukainen. Sen on oltava jäljit ettävi ssä kansallisiin tai kansainv älisiin standardeihin.
Kaasuseok sien, joilla on seuraa vat koostumukset , on oltav a käytettävissä tämän liitteen kohdassa 6.1.2.1 tai 
6.1.2.2 annettujen irtota varakaasujen eritelmien mukaisina:
a)C3H8 synteettisessä ilmassa (ks. tämän liitteen kohta 6.1.2.2)
b)CO typessä
c)CO2 typessä
d)CH 4 synt eettisessä ilmassa
e)NO typessä (tämän kalibrointikaasun NO 2-pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoi suudesta).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/346 26.11.2021  
LIITE B6 
Tyyppi 1 -tes tin menettelyt ja olosuhteet 
1. TESTIEN KUV AUS
1.1. Tyyppi 1 -testil lä varmennetaan kaasumaist en yhdiste iden pääst öjen, päästöjen hiukkasmassan ja 
hiukkasmäärän (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan), hiilidioksidipäästöjen, polttoai neenkulutuks en ja 
sähk öenergiankulutuk sen taso ja sähk öinen toimintasäde sovelletta vassa WLTP-testisyklissä sekä OBFCM- 
laitteen tarkkuus (tapauk sen mukaan).
1.1.1. Testit tehdään tämän liittee n kohdassa 2 tai liittee n B8 kohdassa 3 kuvatulla menetelmällä täyssähk öajo­
neuv oille, hybridisähk öajoneuv oille ja paineistettua vetyä käyttäv ille polttok ennohybri diajoneuv oille. 
Pakokaasujen ja hiukkaspääst öjen hiukkasmassan ja hiukkasmäärän (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan) 
näytteenott o ja analysointi tehdään määrätyillä menetelmillä.
1.1.2. Kun vertailupoltt oaineena käytetään nestekaas ua tai maakaasua/biometaania, sovelletaan lisäksi seuraa via 
määrä yksiä.
1.1.2.1. Kanta-ajoneuv on pakokaasupäästö jen hyväksyntä
1.1.2.1.1. Kanta-ajoneuv on olisi pystyttävä mukautumaan kaikkiin markkinoilla mahdollisesti esiintyviin polttoai ne­
koostumuksi in. Käytettävän nestekaas un C3/C4-k oostumus vaiht elee. Poltto aineena käytettä vää maakaasua/ 
biometaania on yleensä kahdentyyppistä: lämpöar voltaan korkeaa (H-kaasu) ja lämpöar voltaa n matalaa 
(L-kaasu), mutta kummankin laadun sisällä on huomatta vaa vaihtelua; polttoaineet eroa vat merkittä västi 
Wobben indeks in suhteen. Kyseiset vaihte lut on otettu huomioon vertailupolttoaineissa.
1.1.2.1.2. Kun kyse on nestekaasua tai maakaasua/biometaania polttoai neenaan käyttävästä ajoneuvosta, kanta-ajoneuv o 
on testattava tyyppi 1 -testissä kahdella liittee n B3 äärimmäisellä vertailupoltt oaineella. Jos maakaasun/ 
biometaanin tapauksessa siirtymistä yhdestä polttoaineesta toiseen käytännössä helpote taan katkaisinta 
käyttämällä, katkaisinta ei saa käyttää tyyppihy väks ynnän aikana. Tällaisessa tapaukse ssa voidaan tämän 
liitte en kohdassa 2.6 tark oitettua esivakauttavaa ajosykliä valmista jan pyynnöstä ja hyväks yntä viranomaisen 
suostumuksella pidentää.
1.1.2.1.3. Ajoneuv on katsotaan olevan vaatimuste nmukainen, jos se tämän liitteen kohdassa 1.1.2.1.2 mainituissa 
testeissä ja samassa kohdassa mainituilla vertailupoltt oaineilla on päästöjen raja-ar vojen mukainen.
1.1.2.1.4. Nest ekaasua tai maakaasua/biometaania polttoaineena käyttävien moottor eiden osalta päästötulost en suhde r 
kullekin päästölle määr itetään seuraavasti:
Poltto ainetyypit Vertailupolttoaineet Suhteen r laskeminen
Nest ekaasu ja bensiini tai pelkkä 
neste kaasuPoltto aine Ar¼B
APoltto aine B
Maakaasu/biometaani ja bensiini tai 
pelkkä maakaasu/biometaaniPoltto aine G20r¼G25
G20Poltto aine G25
1.1.2.2. Perheeseen kuuluvan ajoneuv on pakokaasupäästöjen hyväks yntä:
Kun yhdellä polttoai neella toimivaa kaasuajoneu voa ja kahdella polttoainee lla toimivaa kaasuajoneuv oa, joka 
toimii kaasumoodissa nestekaas ua tai maakaasua/biometaania käyttäen, tyyppih yväk sytään ajoneuv operheen 
jäsenenä, tehdään tyyppi 1 -testi yhdellä kaasumaisella vertailupoltt oaineella. Tämä vertailupolttoaine voi olla 
kump i tahansa kaasumaisista vertailupolttoaineista. Ajoneuv on katsotaan olevan vaatimustenmukainen, jos 
seuraa vat vaatimukset täyttyvät:FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/347  
1.1.2.2.1. Ajoneuv o on tämän säännön kohdassa 6.3.6.3 tark oitetun perheeseen kuuluvan ajoneuv on määr itelmän 
mukainen.
1.1.2.2.2. Jos testipolttoaineena on vertailupolttoain e A nestekaas un osalta tai G20 maakaasun/biometaanin osalta, 
pääst ötulos kerro taan asiaankuuluvalla tämän liitteen kohdassa 1.1.2.1.4 lasketulla r-tekijällä, jos r > 1. Jos r < 
1, korjausta ei tarvita.
1.1.2.2.3. Jos testipoltt oaineena on vertailupolttoaine B nestekaasun osalta tai G25 maakaasun/biometaanin osalta, 
pääst ötulos jaetaan asiaankuuluvalla tämän liittee n kohdassa 1.1.2.1.4 laske tulla r-tekijällä, jos r < 1. Jos r > 1, 
korjausta ei tarvita.
1.1.2.2.4. Valmistajan pyynnöstä tyyppi 1 -testi voidaan tehdä molemmilla vertailupoltt oaineilla siten, että mitään 
korjausta ei tarvita.
1.1.2.2.5. Ajoneuv on on oltav a asianmukaista luokkaa koskevien päästöjen raja-ar vojen mukainen sekä mitattujen että 
laske nnallisten pääst öjen osalta.
1.1.2.2.6. Jos samalla moottor illa tehdään useita testejä, lasketaan ensin vertailupoltt oaineella G20 tai A saatujen tulosten 
ja vertailupoltt oaineella G25 tai B saatujen tulosten keskiar vo ja sen jälkeen r-teki jä keskiar votuloksista.
1.1.2.2.7. Sen rajoittamatta, mitä tämän liittee n kohdassa 2.6.4.1.3 määrätään, tyyppi 1 -testissä voidaan käyttää 
pelkästään bensiiniä tai samanaikaisesti bensiiniä ja kaasua kaasukä yttötilassa, kunhan kaasun 
energiankulutus on suurem pi kuin 80 prosenttia testin aikana kulutetusta kokonaisenergiasta. Prosenttiosuus 
laske taan tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyllä menetelmällä.
1.2. Testien lukumäärä määr itetään kuvan A6/1 kaavion mukaisesti. Raja-ar vo on vastaav an kriteeripäästön suur in 
sallittu arvo, joka vahvistetaan tämän säännön tauluk ossa 1.
1.2.1. Kuvan A6/1 kaaviota sovelletaan vain koko sove llettavaan WLTP-testisy kliin, ei sen yksittäisiin vaiheisiin.
1.2.2. Testin tulok siksi kirjataan liittees sä B7 ja liittees sä B8 esite tyissä jälkikäsitte lytauluk oissa täsmennettyjen 
mukautust en jälkeiset arvot
1.2.3. Koko syklin arvojen määr ittäminen
1.2.3.1. Jos jonkin kriteeripäästön raja-ar vo ylittyy jonkin testin aikana, ajoneuv o hylätään.
1.2.3.2. Kulloisenkin ajoneuvotyypin mukaan valmista jan on ilmoitetta va tapaukse n mukaan koko syklin arvot CO 2- 
pääst öjen massasta, sähk öenergiankulutuksesta, polttoai neenkulutuks esta, polttoainet ehokkuudesta sekä PER - 
ja AER -toimintasät eistä tauluk on A6/1 mukaisesti.
1.2.3.3. Taso 1A:
Ulkopuolelta ladatta vien hybridisähk öajoneuv ojen (OVC-HEV) varausta purkavan toim intatilan sähk öener ­
giankulutuksen osalta ilmoitet tavaa arvoa ei määr itetä kuvan A6/1 mukaisesti. Sitä pidetään tyyppihy väks yn­
täar vona, jos ilmoitettu CO2-arvo hyväks ytään hyväks yntäar voksi. Muussa tapauk sessa tyyppihy väks yn­
täar voksi oteta an sähk öenergiankulutuksen mitattu arvo. Vastuuviranomaiselle on soveltuvissa tapauksissa 
toimitetta va etukät een todist eet ilmoitetun CO2-päästöjen massan ja sähk öenergiankulutuksen välisestä 
korrelaatiosta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/348 26.11.2021  
Taso 1B:
Ulkopuolelta ladatta vien hybr idisähk öajoneuv ojen (OVC-HEV) varausta purkavan toim intatilan polttoai nete ­
hokkuuden osalta ilmoitetta vaa arvoa ei määr itetä kuvan A6/1 mukaisesti. Sitä pidetään tyyppihy väks yn­
täar vona, jos ilmoitettu sähk öenergiankulutuk sen arvo hyväks ytään hyväks yntäar voksi. Muussa tapauksessa 
tyyppihy väks yntäar voksi otetaan polttoainet ehokkuuden mitattu arvo. Vastuuviranomaiselle on soveltuvissa 
tapauksissa toimit ettava etukät een todi steet ilmoitetun polttoainet ehokkuuden ja sähk öenergiankulutuk sen 
välisestä korrelaatiosta.
1.2.3.4. Jos kaikki sovellettavan tauluk on A6/2 rivin 1 kaikki kriteeri t täyttyvät ensimmäisen testin jälkeen, kaikki 
valmista jan ilmoittamat arvot hyväks ytään tyyppihyväksyntäar voiksi . Jos jokin sovellettavan tauluk on A6/2 
rivin 1 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuv olle toinen testi.
1.2.3.5. Toisen testin jälkeen lasketaa n teht yjen kahden testin tulosten aritmeettinen keskiar vo. Jos sovellettavan 
tauluk on A6/2 rivin 2 kaikki kriteerit täyttyvät tulosten aritmeettisen keskiar von peruste ella, kaikki 
valmista jan ilmoittamat arvot hyväks ytään tyyppihyväksyntäar voiksi . Jos jokin sovellettavan tauluk on A6/2 
rivin 2 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuv olle kolmas testi.
1.2.3.6. Kolmannen testin jälkeen laske taan kaikkien kolmen testin tulosten aritmeettinen keskiar vo. Kaikkien niiden 
parametr ien osalta, jotka täyttävät sovelletta van tauluk on A6/2 rivin 3 vastaavan kriteerin, tyyppihy väks yn­
täar voksi otetaan ilmoitettu arvo. Niiden parametr ien osalta, jotka eivät täytä sovellettavan tauluk on A6/2 
rivin 3 vastaav aa kriteeriä, tyyppih yväk syntäar voksi otetaan tuloksen aritmeettinen kesk iarvo.
1.2.3.7. Jos jokin sove llettavan tauluk on A6/2 kriteereistä ei täyty ensimmäisen tai toisen testin jälkeen, arvot voidaan 
valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla ilmoittaa uudelleen suurempina pääst ö- tai 
kulutusar voina tai sähk öisen toim intasäteen pienem pinä arvoina, jotta voidaan pienentää tyyppihyväksyntää 
varten vaadittujen testien lukumäärää.
1.2.3.8. Hyväksyttävien arvojen määr ittäminen
1.2.3.8.1. Ainoastaan taso 1A:
Sen lisäksi, että sovelletaan kohdan 1.2.3.8.2 vaatimusta, käytetään tauluk ossa A6/2 esitettyj en, testien 
lukumäärän määrä ytymistä koske vien kriteer ien osalta seuraavia hyväksyttäviä arvoja dCO2 1, dCO2 2 ja 
dCO2 3:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2. Ainoastaan taso 1A:
Jos OVC-HEV -ajoneuv on varausta purka va tyyppi 1 -testi koostuu kahdesta tai useammasta sovellettavasta 
WLTP-testisyklistä ja dCO2 x-arvo on pienempi kuin 1,0, korvataan dCO2 x-arvo arvolla 1,0.
1.2.3.9. Jos jokin testitulos tai testitulosten keskiar vo otettiin ja vahvistet tiin tyyppihyväksyntäar voksi, tätä tulosta 
nimit etään myöhemmissä laskelmissa ”ilmoitetuksi arvoksi”.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/349  
Taulukko A6/1
Valmistajan ilmoittamiin arvoihin (koko syklin arvot) sovellettavat säännöt (a)(tapauk sen mukaan) 
VoimalaiteAinoastaan taso 
1A:
MCO2 (b)
(g/km)Taso 1A:
Polttoaineenku -
lutus (FC)
(kg/100 km)Taso 1B:
Poltto ainetehok -
kuus (FE) (km/l 
tai km/kg)Sähk öenergiankulutus 
(EC) (c)
(Wh/km)Täyssähk öinen 
toimintasäde 
(AER) / 
täyssähk öajoneu -
von toimintasäde 
(PER) (c)
(km)
Liitt een B6 mukaisesti 
testatut ajoneuvot 
(täyspolttomoott ori)MCO2
Liitt een 
B7 kohta 3FC
Liitt een 
B7 kohta 1.4FE
Liitt een 
B7 kohta 1.4- -
NOVC-FCHV -FC CS
Liitt een 
B8 kohta -
4.2.1.2.1.
.FECS
Liitt een 
B8 kohta -
4.2.1.2.1.- -
OVC-FCHVCD - FC ,CD Ei sovelleta EC AC,CD AER
CS - FC CS Ei sovelleta - -
NOVC-HEVMCO2,CS
Liitt een 
B8 kohta 4.1.1.-FECS
Liitt een 
B8 kohta -
4.1.1.1.- -
OVC-HEVCDMCO2,CD
Liitt een 
B8 kohta 4.1.2.-FECD
Liitt een 
B8 kohta 4.6.1.Taso 1A: EC AC,CD
Liitt een 
B8 kohta 4.3.1.
Taso 1B: EC
Liitt een 
B8 kohta 4.6.2.AER
Liitt een 
B8 k ohta 4.4.1.1.
CSMCO2,CS
Liitt een 
B8 kohta 4.1.1.-FECS
Liitt een 
B8 kohta -
4.1.1.1.- -
PEV - - -EC WLTC
Liitt een 
B8 kohta 4.3.4.2.PER WLTC
Liitt een 
B8 kohta 4.4.2.
(a)Ilmoitettu arvo on arvo, johon on tehty tarvittavat korjauk set tapauks en mukaan.
(b)Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuut een tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
(c)Pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/350 26.11.2021  
Kuva A6/1
Kaavio tyyppi 1 -test ien lukumäärän määr ittämist ä varten
Taulukko A6/2
Testien lukumäärän määr ityskr iteer it 
Täyspoltt omoottori ajoneuvot, NOVC-HEV -ajoneuv ot ja OVC-HEV -ajoneuv ot varausta ylläpitäv än tyyppi 1 
-testin osalta. 
Testi Kriteeri Kriteeripääst ö Taso 1A: MCO2 Taso 1B: FE
Rivi 1 Testi 1 Testin 1 tulokset ≤ säännön raja-ar vo 
× 0,9≤ ilmoitett u arvo × 
dCO2 1(b)≥ ilmoitett u arvo × 
1,0
Rivi 2 Testi 2 Testien 1 ja 2 
tulosten 
aritmeettinen 
kesk iarvo≤ säännön raja-ar vo 
× 1,0 (a)≤ ilmoitett u arvo × 
dCO2 2(b)≥ ilmoitett u arvo × 
1,0
Rivi 3 Testi 3 Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen 
kesk iarvo≤ säännön raja-ar vo 
× 1,0 (a)≤ ilmoitett u arvo × 
dCO2 3(b)≥ ilmoitett u arvo × 
1,0
(a)Kunkin testitulok sen on oltava säännön raja-ar von mukainen.
(b)dCO21, dCO2 2, ja dCO23 määr itetään tämän liitteen kohdan 1.2.3.8 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/351  
OVC-HEV -ajoneuv ot varausta purkavan tyyppi 1 -testin osalta.
Testi Kriteeri KriteeripäästötTaso 1A: MCO2, 
CDTaso 1B:
ECTaso 1A: AER
Rivi 1 Testi 1 Testin 1 tulokset ≤ säännön raja- 
arvo × 0,9 (a)≤ ilmoitett u 
arvo × 
dCO2 1(c)≤ ilmoitett u 
arvo × 1,0≥ ilmoitett u 
arvo × 1,0
Rivi 2 Testi 2 Testien 1 ja 2 
tulosten 
aritmeettinen 
kesk iarvo≤ säännön raja- 
arvo × 1,0 (b)≤ ilmoitett u 
arvo × 
dCO2 2(c)≤ ilmoitett u 
arvo × 1,0≥ ilmoitett u 
arvo × 1,0
Rivi 3 Testi 3 Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen 
kesk iarvo≤ säännön raja- 
arvo × 1,0 (b)≤ ilmoitett u 
arvo × 
dCO2 3(c)≤ ilmoitett u 
arvo × 1,0≥ ilmoitett u 
arvo × 1,0
(a)OVC-HEV -ajoneuvojen varausta purkav an tyyppi 1 -test in tapauksessa korvataan arvo 0,9 arvolla 1,0 vain silloin, kun varausta 
purkavassa testissä on kaksi tai useampi WLTC-sykliä.
(b)Kunkin testitulok sen on oltava säännön raja-ar von mukainen.
(c)dCO21, dCO2 2, ja dCO23 määr itetään tämän liitteen kohdan 1.2.3.8 mukaisesti.
Täyssähk öajoneuv ot
Testi Kriteeri Sähk öenergiankulutus PER
Rivi 1 Testi 1 Testin 1 tulokset ≤ ilmoitett u arvo × 1,0 ≥ ilmoitett u arvo × 1,0
Rivi 2 Testi 2 Testien 1 ja 2 tulosten 
aritmeettinen keskiar vo≤ ilmoitett u arvo × 1,0 ≥ ilmoitett u arvo × 1,0
Rivi 3 Testi 3 Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen keskiar vo≤ ilmoitett u arvo × 1,0 ≥ ilmoitett u arvo × 1,0
Ainoastaan taso 1A:
OVC-FCHV -ajoneuv ot varausta purka van tyyppi 1 -test in osalta.
Testi Kriteeri FC,CD EC AC,CD AER
Rivi 1 Testi 1 Testin 1 tulokset ≤ ilmoitett u arvo × 
1,0≤ ilmoitett u arvo × 
1,0≥ ilmoitett u arvo × 
1,0
Rivi 2 Testi 2 Testien 1 ja 2 
tulosten 
aritmeettinen 
kesk iarvo≤ ilmoitett u arvo × 
1,0≤ ilmoitett u arvo × 
1,0≥ ilmoitett u arvo × 
1,0
Rivi 3 Testi 3 Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen 
kesk iarvo≤ ilmoitett u arvo × 
1,0≤ ilmoitett u arvo × 
1,0≥ ilmoitett u arvo × 
1,0
NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuvot varausta ylläpitä vässä toim intatilassa (tapauksen mukaan)
Testi Kriteeri Taso 1A: FC CS Taso 1B: FECS
Rivi 1 Testi 1 Testin 1 tulokset ≤ ilmoitett u arvo × 1,0 ≥ ilmoitett u arvo × 1,0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/352 26.11.2021  
Rivi 2 Testi 2 Testien 1 ja 2 tulosten 
aritmeettinen keskiar vo≤ ilmoitett u arvo × 1,0 ≥ ilmoitett u arvo × 1,0
Rivi 3 Testi 3 Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen keskiar vo≤ ilmoitett u arvo × 1,0 ≥ ilmoitett u arvo × 1,0
1.2.4. Vaihek ohtaisten arvojen määr ittäminen
1.2.4.1. Vaihek ohtainen CO2-arvo
1.2.4.1.1. Kun CO2-päästöjen massan koko syklin ilmoitettu arvo on hyväks ytty, kerr otaan testitulosten vaihek ohtaisten 
arvojen aritmeettinen keskiar vo (g/km) mukautusker toimella CO2_AF , jolla kompen soidaan ilmoitet un arvon 
ja testitulost en ero. Tämä korjattu arvo on CO 2:n tyyppihy väks yntäar vo.
CO2 AF¼ilmoitettuarvo
vaiheenyhdistettyarvo
jossa
Vaiheenyhd:arvo ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
jossa
CO2 ave L on CO 2-päästöjen massan aritmeettinen keskiar vo vaiheen L (hidas) testituloksi sta [g/km]
CO2 ave Mon CO2 päästöjen massan aritmeettinen kesk iarvo vaiheen M (keskinopea) testituloksista 
[g/km]
CO2 ave H on CO 2-päästöjen massan aritmeettinen keskiar vo vaiheen H (nopea) testituloksista [g/km]
CO2 aveexHon CO 2-pääst öjen massan aritmeettinen keskiar vo vaiheen exH (moottor itie) testituloksista 
[g/km]
DL on teore ettinen matka vaiheessa L [km]
DM on teore ettinen matka vaiheessa M [km]
DH on teore ettinen matka vaiheessa H [km]
DexH on teore ettinen matka vaiheessa exH [km].
1.2.4.1.2. Jos CO 2-päästöjen massan koko syklin ilmoitettua arvoa ei hyväksytä, tyyppihy väks ynnässä käytettä vä 
vaihek ohtainen CO 2-päästöjen massa lasketaan ottamalla aritmeettinen keskiar vo kaikista kyseisen vaiheen 
testituloks ista.
1.2.4.2. Vaihek ohtaiset arvot polttoai neenkulutuks elle
Poltto aineenkulutusar vo lasketa an vaihek ohtaisesta CO 2-päästöjen massasta käyttäen tämän liitteen kohdan 
1.2.4.1 yhtälöitä ja päästöjen aritmeettista kesk iarvoa.
2. TYYPPI 1 -TESTI
2.1. Yleiskuvaus
2.1.1. Tyyppi 1 -testi muodostuu ennalta määr itetyistä vaiheista, jotka ovat dynamometr in valmistelu, polttoai neen 
täyttö, seisonta ja varsinainen käyttö.
2.1.2. Tyyppi 1 -test issä ajoneuv olla ajetaan alustadynamometr illä interpolointiperheeseen sovelletta va WLTC-sykli. 
Otetaan vakiotila vuusk erääjällä jatkuva suht eellinen näyte laimennetuista pakokaasupäästö istä analysointia 
varten.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/353  
2.1.3. Mitataan kaikkien niiden yhdiste iden taustapit oisuudet, joiden osalta tehdään mittauk set laimennetuista 
massapäästöi stä. Pakokaasupäästö jen testaamisen osalta tämä edellyttää näytteiden ottamista 
laimennusilmasta ja sen analysoimista.
2.1.3.1. Taustahiukkasmassan mittaaminen
2.1.3.1.1. Jos valmista ja pyytää, että pääst ömittauk sista vähennetään joko laimennusilman tai laimennustunnelin 
taustahiukkasmassa, nämä taustatasot määr itetään tämän liitteen kohdissa 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 luetelluilla 
menett elyillä.
2.1.3.1.1.1. Suur in sallittu taustak orjaus vastaa suodattimelle kertynyttä massaa 1 mg/km testissä käytetyllä virtausno ­
peudella.
2.1.3.1.1.2. Jos taustaosuus on suurem pi, vähennetään oletusar vo 1 mg/km.
2.1.3.1.1.3. Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, tausta-ar von katsotaan olevan nolla.
2.1.3.1.2. Laimennusilman taustahiukkasmassa määr itetään johtamalla laimennusilmaa taustahiukkassuodattimen läpi. 
Laimennusilma otetaan kohdasta, joka sijai tsee virtaussuunnassa välitt ömästi laimennusilmasuodattimien 
alapuolella. Taustatasot (μg/m3) määr itetään ottamalla liikkuva aritmeettinen keskiar vo vähintään 14 
mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi viikossa.
2.1.3.1.3. Laimennustunnelin taustahiukkasmassa määr itetään johtamalla laimennusilmaa taustahiukkassuodattimen 
läpi. Ilma oteta an samasta kohdasta kuin hiukkasnä yte. Jos testissä käytetään toisiol aimennusta, toisiolaimen ­
nusjär jestelmän on oltava käynnissä taustamittauks ia tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä joko 
ennen testiä tai sen jälkeen.
2.1.3.2. Taustahiukkasmäärän määr ittäminen (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan)
2.1.3.2.1. Jos valmista ja pyytää taustak orjausta, taustatasot on määr itettävä seuraa vasti:
2.1.3.2.1.1. Tausta-ar vo voidaan joko laske a tai mitata. Suur in sallittu taustak orjaus on suhteut ettava hiukkasmäärän 
mittausjär jeste lmän suur impa an sallittuun vuotoon (0,5 hiukkasta/cm3) suhteuttamisperusteina todellisessa 
testissä käytetty hiukkaspito isuuden vähenemiskerr oin PCRF ja CVS-järj estelmän virtaus.
2.1.3.2.1.2. Vastuuviranomainen tai valmista ja voi pyytää, että laskenna llisten arvojen asemesta käytetään tode llisia 
taustamittauksia.
2.1.3.2.1.3. Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, hiukkasmäärätuloksen katsotaan olevan nolla.
2.1.3.2.2. Laimennusilman taustahiukkasmäärä määr itetään suodate tusta laimennusilmasta otetta vasta näytteestä. Näyte 
otet aan kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa välittömäs ti laimennusilmasuodattimien alapuolella ennen 
hiukkasmittausjär jestelmää. Taustatasot (hiukkasia/cm3) määr itetään ottamalla liukuva aritmeettinen 
keskiar vo vähintään 14 mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi viikossa.
2.1.3.2.3. Laimennusilman taustahiukkasmäärä määr itetään suodatetusta laimennusilmasta otetta vasta näytteestä. Se 
otet aan samasta kohdasta kuin hiukkasmääränä yte. Jos testissä käytetään toisiolaimennusta, toisiolaimennus ­
järjestelmän on oltav a käynnissä taustamittauksia tehtä essä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä joko 
ennen testiä tai sen jälkeen käyttämällä tode llista testissä käytettyä hiukkaspito isuuden vähenemiskerr ointa 
PCRF ja CVS-jär jeste lmän virtausta.
2.2. Testihuoneen yleiset laitteet
2.2.1. Mitattav at parametr itFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/354 26.11.2021  
2.2.1.1. Seuraav at lämpöt ilat mitataan tarkkuudella ±1,5 °C:
a)testihuoneen huoneilman lämpöti la
b)laimennus- ja näytteenott ojär jestelmän lämpöti lat siten kuin edellytet ään liitteessä B5 määr iteltyjä 
pääst önmittausjär jestelmiä varten.
2.2.1.2. Ilmanpa ine on voita va mitata tarkkuudella ±0,1 kPa.
2.2.1.3. Ominaisk osteus H on voitava mitata tarkkuudella ±1 g H2O/kg kuivaa ilmaa.
2.2.2. Testihuone ja seisotustila
2.2.2.1. Testihuone
2.2.2.1.1. Testihuoneen lämpöti lan asetusar vo on 23 °C. Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ±5 °C. Ilman 
lämpöti la ja koste us mitataan testihuoneen tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz. Läm pötila 
testin alussa annetaan tämän liitte en kohdassa 2.8.1.
2.2.2.1.2. Testihuoneen ilman tai moottor in imuilman absoluuttisen koste uden H on oltava seuraavanlainen:
5,5≤H≤12,2 (g H2O/kg kuivaa ilmaa)
2.2.2.1.3. Kosteus mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudell a 0,1 Hz.
2.2.2.2. Seisonta-alue
Testihuoneen lämpötilan asetusar vo on 23 °C. Todellinen arvo saa poik eta siitä enintään ±3 °C viiden 
minuutin liukuvalla aritmeettisella keskiar volla, eikä siinä saa esiintyä systemaa ttista poikkeamaa 
asetusar vosta. Lämp ötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudell a 0,033 Hz (30 sekunnin välein).
2.3. Testiajoneuv o
2.3.1. Yleistä
Testiajoneuv on on vastatta va kaikilta komponent eiltaan tuotanto sarjaa. Jos ajoneuv o poikkeaa tuotanto ajo­
neuv osta (se on tark oitettu esim. huonoimman tapaukse n testaukseen), siitä on annetta va täydellinen kuvaus. 
Testiajoneuv oa valittaessa valmistajan ja vastuuviranomaisen on sovittava ajoneuv omallista, joka edustaa 
interpolointiperhettä.
Jos interpoloi ntiperheen ajoneuv ot on varustet tu erilaisilla pääst öjenra joitusjär jestelmillä, jotka voivat 
vaikuttaa päästöominaisuuksiin, valmistajan on joko osoit ettava vastuuviranomaiselle, että valitut 
testiajoneuv ot ja niiden tyyppi 1 -testin tulok set edustavat interpol ointiperhettä, tai osoit ettava, että 
interpolointiperheen päästöt ovat kriteeripäästöjen mukaiset testaamalla yksi tai useampia yksittäisiä 
ajoneuvoj a, joilla on keskenään erilaiset päästöjen rajoitusjär jestelmät.
Päästöjen mittaamisessa käytetään testia joneuvolla H määr itettyä ajovastusta. Ajov astusmatr iisiperheen 
tapauksessa päästöm ittauk sissa käytetään liitteen B4 kohdan 5.1 mukaisesti ajoneuv olle HM laske ttua 
ajovastusta.
Jos valmista jan pyynnöstä käytetään interpol ointimenete lmää (ks. liittee n B7 kohta 3.2.3.2), tehdään 
pääst ömittaus myös ajoneuvolla L määr itetyllä ajovastuksella. Ajoneuvojen H ja L testit on hyvä tehdä samalla 
ajoneuvoll a ja käyttäen interpolointiperheen pienintä n/v-suhdetta (toleranssi ±1,5 %). Ajova stusmatr ii­
siperheen tapaukse ssa tehdään pääst ömittaus myös käyttämällä liittee n B4 kohdan 5.1 mukaisesti ajoneuv olle 
LM laskettua ajovastusta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/355  
Testiajoneuv ojen L ja H ajovast usker toim et ja testimassa voidaan ottaa eri ajovastusmatr iisiperheistä. Ne 
voidaan ottaa myös eri ajovastusperheistä, kunhan näiden ajovastusperheiden välinen ero on osoit ettu 
vastuuviranomaiselle ja vastuuviranomainen on sen hyväks ynyt ja se on saatu soveltamalla joko liitte en 
B4 kohtaa 6.8 tai käyttämällä eri rengasluokkien renkaita siten, että tämän liitte en kohdan 2.3.2 vaatimuks et 
täyttyvät.
2.3.2. Hiilidioksidi-inter polointialue
2.3.2.1. Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun liittees sä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 9 mukaisten 
CO2-päästöjen ero sove llettavassa syklissä testiajoneuv ojen L ja H välillä on vähintään 5 g/km ja enintään 
tämän liitteen kohdassa 2.3.2.2 määr itelty arvo.
2.3.2.2. Liitt eessä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 9 mukaisten CO 2-päästöjen ero sovellettavassa syklissä 
testiajoneuv ojen L ja H välillä saa olla enintään 20 prosenttia + 5 g/km ajoneuv on H CO 2-päästöistä. Sen on 
kuit enkin oltav a vähintään 15 g/km ja enintään 30 g/km. Ks. kuva A6/2.
Kuva A6/2
Täyspoltt omoottoria joneuv ojen inter polointialue
Tämä rajoitus ei päde ajovast usmatr iisiperheen tapaukse ssa tai kun ajoneuv ojen L ja H ajovast us lasket aan 
oletusar voisen ajovastuksen perustee lla.
2.3.2.2.1. Tämän liitteen kohdassa 2.3.2.2 määr iteltyä sallittua interpoloi ntialuetta voidaan laajentaa 10 g:lla/km CO 2 
(ks. kuva A6/3), jos ajoneuv o M testa taan kyseisessä perheessä ja tämän liitteen kohdan 2.3.2.4 edellytykset 
täyttyvät. Tämä laaje nnus sallitaan vain kerr an yhdessä interpolo intiperheessä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/356 26.11.2021  
Kuva A6/3
Täyspolttomoott oriajoneuv ojen inter polointialue, ajoneuv o M
2.3.2.3. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla voidaan interpoloi ntimenet elmän soveltamista 
perheen yksittäist en ajoneuv ojen arvoihin laaje ntaa, jos yksittäisen ajoneuvon ekstrapolaatio (liitt een B7 
tauluk on A7/1 vaihe 10) on enintään 3 g/km suurempi kuin ajoneuv on H CO 2-päästöt (liitt een B7 tauluk on 
A7/1 vaihe 9) ja/tai enintään 3 g/km pienem pi kuin ajoneuv on L CO 2-päästöt (liitteen B7 tauluk on A7/1 
vaihe 9). Ekstrapolaatio on päte vä vain interpolointialueen 2.3.2.2 kohdassa määr itettyjen absoluuttiste n 
rajojen puitteiss a.
Ekstrapolaatiota ei sallita ajovastusmatr iisiperheen tapaukse ssa tai kun ajoneuv ojen L ja H ajovastus lasketaan 
oletusar voisen ajovastuksen perustee lla.
2.3.2.4. Ajoneuv o M
Ajoneuv o M on interpolo intiperheeseen ajoneuvojen L ja H välille kuuluva ajoneuv o, jonka syklik ohtainen 
energiantar ve on mieluite n hyvin lähellä ajoneuv ojen L ja H keskiar voa.
Ajoneuv on M valintarajat (ks. kuva A6/4) ovat sellaiset, ettei ajoneuvoj en H ja M CO2-päästöar vojen ero eikä 
ajoneuvoj en M ja L CO 2-päästöar vojen ero ole suurem pi kuin tämän liitteen kohdan 2.3.2.2 mukainen sallittu 
CO2:n vaiht eluväli. Määr itetyt ajovastusker toimet ja määr itetty testimassa kirjataan.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/357  
Kuva A6/4
Ajoneuv on M valintarajat
Taso 1A:
Liitt eessä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 6 mukainen ajoneuvon M korjatun, mitatun ja keskiar votetun 
CO2-päästöjen massan MCO2,c,6,M lineaar isuus on tarkastetta va sove llettavassa syklissä suhte essa ajoneuvoj en L 
ja H lineaar isesti interpoloituun CO 2-päästöjen massaan käyttäen CO 2-päästöjen massan interpoloi nnissa 
liitte essä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 6 mukaista ajoneuv on H korjattua, mitattua ja kesk iarvotettua 
CO2-päästöjen massaa MCO2,c,6,H ja ajoneuv on L korjattua, mitattua ja keskiar votettua CO2-päästöjen massaa 
MCO2,c,6,L .
Taso 1B:
Testeistä on lasketta va kesk iarvo myös käyttämällä vaiheen 4a CO 2-tulosta (ei kuvattu tauluk ossa A7/1). 
Liitt eessä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 4a mukainen ajoneuv on M korjatun, mitatun ja keskiar votetun 
CO2-päästöjen massan MCO2 ,c,4a,M lineaar isuus on tarkaste ttava sovellettavassa syklissä suht eessa ajoneuvojen 
L ja H lineaar isesti interpoloituun CO2-pääst öjen massaan käyttäen CO 2-päästöjen massan interpoloi nnissa 
liitte essä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 4a mukaista ajoneuvon H korjattua, mitattua ja kesk iarvotettua 
CO2-päästöjen massaa MCO2,c,4a,H ja ajoneuvon L korjattua, mitattua ja keskiar votettua CO 2-päästöjen massaa 
MCO2,c,4a,L .
Tasot 1A ja 1B:
Ajoneuv on M lineaar isuuskr iteerin (ks. kuva A6/5) katsotaan täyttyvän, jos ajoneuvon M CO 2-päästöjen massa 
sovellettavassa WLTC-syklissä miinus interpoloi malla saatu CO 2-pääst öjen massa on pienempi kuin 2 g/km tai 
3 prosenttia interpoloidusta arvost a sen mukaan, kumpi arvo on pienempi, mutta vähintään 1 g/km.
Kuva A6/5
Ajoneuv on M lineaar isuuskr iteer i
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/358 26.11.2021  
Jos lineaar isuuskr iteeri täyttyy , yksittäisten ajoneuvoj en CO 2-arvot interpolo idaan ajoneuvoj en L ja H väliin.
Jos lineaar isuuskr iteeri ei täyty, interpol ointiperhe jaetaan kaht een osaperheeseen, joista yhteen kuuluvien 
ajoneuvoj en syklik ohtainen energiantar ve sijoittuu ajoneuvoj en L ja M väliin ja toiseen kuuluvien ajoneuvojen 
syklik ohtainen energiantar ve ajoneuvojen M ja H väliin. Tällaisessa tapaukse ssa ajoneuv on M CO 2-pääst öjen 
lopullinen massa määr itetään saman prosessin mukaisesti kuin ajoneuvoj en L tai H osalta. Ks. liitteen B7 
tauluk on A7/1 vaihe 9.
Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklik ohtainen energiantar ve sijoittuu ajoneuv ojen L ja M väliin, korvataan 
kukin ajoneuvon H parametr i, jota tarvitaan interpolo intimenete lmän sove ltamiseen yksittäist en ajoneuv ojen 
arvoihin, vastaav alla ajoneuvon M parametr illa.
Kun kyse on ajoneuv oista, joiden syklik ohtainen energiantar ve sijoittuu ajoneuv ojen M ja H väliin, korvataan 
kukin ajoneuv on L parametr i, jota tarvitaan interpoloi ntimenet elmän soveltamiseen yksittäist en ajoneuvoj en 
arvoihin, vastaav alla ajoneuvon M parametr illa.
2.3.3. Sisääna jo
Ajoneuv on on oltav a hyvässä teknisessä kunnossa. Sen on oltav a sisäänajettu, ja sillä on oltava ajettu 
3 000 –15 000 km ennen testiä. Moottor i, voimansiir to ja ajoneuvo on ajetta va sisään valmista jan suosituste n 
mukaisesti.
2.4. Asetukset
2.4.1. Dynamometr in asetukset säädetään ja tarkastetaan liitte en B4 mukaisesti.
2.4.2. Dynamometr ikäyttö
2.4.2.1. Apulaitt eet on kytke ttävä pois toim innasta tai deaktivoita va dynamometr ikäytön aikana, ellei niiden toim intaa 
vaadita lakisääteisesti (esim. huomiovalaisimet).
2.4.2.1.1. Ainoastaan taso 1A:
Jos ajoneuvo on varustett u rullausto iminnolla, tämä toim into on kytket tävä pois päältä joko kytkimellä tai 
valitsemalla ajoneuvon dynamometr ikäyttötila alustadynamometr itestauksen ajaksi, lukuun ottamatta testejä, 
joissa testausmenettely nimenomaisesti edellyttää rullausto imintoa.
2.4.2.2. Kytketään ajoneuvon mahdollinen dynamometr ikäyttötila toimintaan valmista jan ohjeiden mukaisesti (esim. 
käyttämällä ajoneuv on ohjausp yörän painikkeita erityisessä järjestyk sessä, käyttämällä valmista jan 
korjaamotestilait etta tai poistamalla varoke).
Taso 1A:
Valmistajan on toimit ettava vastuuviranomaiselle luette lo deaktivoid uista laitteista ja/tai toimin noista sekä 
perustelut niiden deaktivoinnille. Dynamometr ikäyttötila edellyttää vastuuviranomaisen hyväksyntää, ja 
dynamometr ikäyttötilan käyttäminen on kirjattav a.
Taso 1B:
Valmistajan on toim itetta va vastuuviranomaiselle luette lo deaktivoiduista laitteista ja perustelut niiden 
deaktivoi nnille. Dynamometr ikäyttötila edellyttää vastuuviranomaisen hyväksyntää, ja dynamometr i­
käyttötilan käyttäminen on kirjattav a.
2.4.2.3. Taso 1A:
Ajoneuv on dynamometr ikäyttötila ei saa aktivoida, muuttaa, viivästyttää tai deaktivoid a sellaisen osan 
toimintaa (rullausto imint oa lukuun ottamatta), joka vaikuttaa päästöihin tai polttoai neenkulutuks een 
testausolosuhteissa. Alustadynamometr ikäyttöön vaikuttavat laitteet on säädettävä niin, että ne toimivat 
asianmukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/359  
Taso 1B:
Ajoneuv on dynamometr ikäyttötila ei saa aktivoida, muuttaa, viivästyttää tai deaktivoid a sellaisen osan 
toimintaa, joka vaikuttaa päästöihin tai polttoainee nkulutuks een testausolosuht eissa. Alustadynamometr i­
käyttöön vaikutta vat laitteet on säädettävä niin, että ne toimiv at asianmukaisesti.
2.4.2.4. Dynamometr in tyypin valinta testiajoneuv oa varten
2.4.2.4.1. Jos testiajoneuv ossa on kaksi vetäv ää akselia ja jos sitä WLTP-olosuhtei ssa käytetään osittain tai pysyvästi niin, 
että kaksi akselia vetää tai ottaa talte en energiaa sovelletta vassa syklissä, ajoneuvoa on testatta va nelip yöräve ­
totilassa käytettävällä dynamometr illä, joka täyttää liittee n B5 kohtien 2.2. ja 2.3 vaatimuks et.
2.4.2.4.2. Jos testia joneuv oa testataan vain yhdellä vetävällä akselilla, sitä on testattava kaksipyörävet otilassa käytettävällä 
dynamometr illä, joka täyttää liittee n B5 kohdan 2.2 vaatimukset.
Yhdellä vetävällä akselilla varustettua ajoneuv oa voidaan valmista jan pyynnöstä ja hyväks yntä viranomaisen 
suostumuksella testa ta nelip yörävet otilassa käytettävällä nelip yörävet odynamometr illä.
2.4.2.4.3. Jos testiajoneuv oa käytetään kahden vetävän akselin toimiessa sellaisissa kuljettajan valitta vissa olevissa 
ajotiloissa, joita ei ole tark oitettu tavanomaiseen päivittäiseen ajoon vaan ainoastaan tiettyihin erityisiin 
tark oituksi in (esim. vuor istoajo- tai huolto tila), tai jos kaksiakselinen veto tila aktivoituu vain maastoa jossa, 
ajoneuvoa on testattava kaksipy örävetotilassa käytettä vällä dynamometr illä, joka täyttää liitteen B5 kohdan 
2.2 vaatimuks et.
Ajoneuv oa voidaan valmista jan pyynnöstä ja hyväks yntävi ranomaisen suostumukse lla testata nelip yöräve ­
totilassa käytettävällä nelip yörävet odynamometr illä.
2.4.2.4.4. Jos testiajoneuv oa testataan kaksi pyörävet otilassa käytettä vällä nelip yörävet odynamometr illä, voivat 
ei-vetä vän akseli n pyörät pyöriä testin aikana, kunhan ajoneuvon dynamometr ikäyttötila ja vapaar ullaustila 
mahdollista vat tällaisen käytön.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/360 26.11.2021  
Kuva A6/5 a
Mahdolliset testijär jestelyt kak si- ja nelip yöräv etodynamometreillä
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/361  
2.4.2.5. Kak si- ja nelip yörävet otilassa käytettävien dynamometr ien vastaav uuden osoittaminen
2.4.2.5.1. Jos ajoneuv oa on testattava nelip yörävet otilassa käytettä vällä dynamometr illä, sitä voidaan valmista jan 
pyynnöstä ja hyväks yntä viranomaisen suostumukse lla testata vaiht oehtoi sesti myös kaksi pyörävet otilassa 
käytettävällä alustadynamometr illä, jos seuraa vat ehdot täyttyvät :
a)Testiajoneuv o muunnetaan sellaiseksi, että vetäv iä akseleita on vain yksi.
b)Valmistaja osoittaa hyväksyntäviranoma iselle, että muunnetun ajoneuvon CO 2-päästöt, 
polttoai neenkulutus ja/tai sähk öenergiankulutus ovat samat tai suuremmat kuin muuntamatt oman 
ajoneuvon, jota testataan nelip yörävet otilassa käytettävällä alustadynamometr illä.
c)Testissä varmistetaan käytön turvallisuus (esim. poistamalla varoke tai irrottamalla vetoakseli), ja asiasta 
annetaan ohjeet dynamometr in käyttötilaa koskevie n ohjeiden yhte ydessä.
d)Muunnos tehdään vain alustadynamometr illä testatta valle ajoneuvolle, kun taas ajovastuksen määr ittely 
tehdään muuntamatt omasta testia joneuvosta.
2.4.2.5.2. Vastaavuuden osoittaminen koskee kaikkia saman ajovastusperheen ajoneuvoja . Vastaa vuuden osoittaminen 
voidaan valmista jan pyynnöstä ja hyväks yntäviran omaisen suostumukse lla ulottaa koske maan muitakin 
ajovastusperheitä, jos toim itetaan näyttöä siitä, että testiajoneuv o on valittu huonointa tapausta edustav asta 
ajovastusperheestä.
2.4.2.6. Tiedot siitä, onk o ajoneuvoa testattu kaksi - vai nelip yörävet odynamometr illä ja onk o sitä testattu kaksi- vai 
nelip yörävet otilassa käytettävällä dynamometr illä, on ilmoitetta va kaikissa asianomaisissa testaus selosteissa. 
Jos ajoneuv oa on testattu kaksipyörävet otilassa käytettä vällä nelip yörävet odynamometr illä, tiedoista on 
käytävä lisäksi ilmi, pyörivätk ö ei-vetävän akseli n pyörät.
2.4.3. Ajoneuv on pakojär jestelmässä ei saa olla vuotoja, jotka vähentäisivät kerättävää kaasumäärää.
2.4.4. Voimalaitteen ja ajoneuv on hallintalaitteiden säätöjen ja asetusten on oltav a valmistajan sarjatuotant oon 
antamien suositusten mukaiset.
2.4.5. Renkaiden on oltav a ajoneuv on valmistajan alkuperäisvar usteeksi määr ittämää tyyppiä. Rengaspa inetta 
voidaan nostaa enintään 50 prosenttia liitteen B4 kohdassa 4.2.2.3 annettua painetta suuremmaksi . Samaa 
reng aspainetta on käytettävä dynamometr in säätämisessä ja kaikissa myöhemmissä testeissä. Käyt etty 
reng aspaine kirjataan.
2.4.6. Vertailupoltt oaine
Testauks essa on käytettä vä liitteessä B3 määr iteltyä asianmukaista vertailupoltt oainetta.
2.4.7. Testiajoneuv on valmiste lu
2.4.7.1. Ajoneuv on on testin aikana oltava suunnilleen vaakatasossa, jotta polttoaineen jakelussa ei ilmenisi mitään 
tavanomaisesta poikkea vaa.
2.4.7.2. Valmistajan on tarvittaessa toimit ettava tarvittavat lisävarusteet ja liittimet, jotta polttoainee n tyhjennyshana 
saadaan sijoit ettua ajoneuv oon asennettujen säiliöiden alim paan mahdolliseen kohtaan ja pakokaasusta 
voidaan kerätä näytteitä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/362 26.11.2021  
2.4.7.3. Otettaessa hiukkasmassanä yte testissä, jolloin regenerointilait e on vakaasti kuor mitettuna (ts. ajoneuvo ei käy 
läpi regener ointia), suositellaan, että ajoneuv olla olisi ajettu yli 1/3 ohjelmoitujen rege nerointien välisestä 
kilometr imäärästä tai että jaks oittaisesti regeneroituva a laitetta on kuor mitettu vastaavasti ajoneuvosta 
irrotettuna.
2.5. Alusta vat testisyklit
Valmistajan pyynnöstä voidaan ajaa alustavia testisyklejä, jotta voidaan noudattaa nopeuskä yrää sille 
määrätyissä rajoissa.
2.6. Testiajoneuv on esivakautus
2.6.1. Ajoneuv on valmist elu
2.6.1.1. Poltto ainesäiliön täyttäminen
Poltto ainesäiliöt täytetään vaadittav alla testipoltt oaineella. Jos polttoainetank eissa jo oleva polttoaine ei täytä 
tämän liitte en kohdan 2.4.6 mukaisia eritelmiä, säiliö on tyhjennettä vä ennen täyttämistä. Haihtumispäästö jä 
rajoittavaa järjestelmää ei saa tyhjentää eikä kuor mittaa tavanomaisesta poikkea valla tavalla.
2.6.1.2. REESS-jär jeste lmien lataus
Ladataan REESS-jär jestelmät ennen esivakautussykliä täyteen varauk seensa. Ennen esivakautusta tehtävä lataus 
voidaan valmista jan pyynnöstä jättää tekemättä. REESS-jär jestelmiä ei saa ladata uudelleen ennen virallista 
testausta.
2.6.1.3. Reng aspaineet
Säädetään vetävien pyörien rengaspaineet tämän liitte en kohdan 2.4.5 mukaisesti.
2.6.1.4. Kaasumaista polttoai netta käyttäv ät ajoneuvot
Kipinäsytytysmoott orilla varustetut ajoneuv ot, jotka käyttävät polttoaineena nestekaasua tai maakaasua/ 
biometaania tai jotka on varustet tu niin, että ne voivat käyttää polttoainee na sekä bensiiniä että nestekaasua 
tai maakaasua/biometaania, on ensimmäisellä kaasumaisella vertailupolttoaineell a ja toisella kaasumaisella 
vertailupoltt oaineella suor itetta vien testien välissä esivakautetta va uudelleen ennen toisella vertailupoltt o­
aineella suor itettavaa testiä.
2.6.2. Testihuone
2.6.2.1. Läm pötila
Testihuoneen lämpötilan on esivakautuk sen aikana oltav a sama kuin tyyppi 1 -testille määr itelty lämpötila 
(tämän liitteen kohta 2.2.2.1.1).
2.6.2.2. Taustamittaukse t
Jos testaustilassa on mahdollista, että hiukkaspääst öiltään pienen ajoneuvon testi voisi kontaminoitua 
aiemmasta, hiukkaspäästöiltään suurelle ajoneuv olle tehdystä testistä, suosit ellaan, että näytteenottolait teiden 
esivakauttamista varten tehdään hiukkaspääst öiltään pienellä ajoneuvoll a 20 minuuttia kest ävä tasaisen 
nopeuden sykli nopeudella 120 km/h. Näytteenottolaitt eiden esivakauttamiseksi ajo voi tarvittaessa olla 
pitempi ja/tai nopeus suurem pi. Laimennustunnelista tehdään taustamittaukset (tapauksen mukaan) tunnelin 
esivakauttamisen jälkeen ja ennen ajoneuv on myöhem pää testausta.
2.6.3. Menett ely
2.6.3.1. Sijoitetaa n testia joneuvo joko ajamalla tai työntämällä dynamometr ille ja ajetaan sovellettavat WLTC-syklit. 
Ajoneuv on ei tarvitse olla kylmä, ja sitä voidaan käyttää dynamometr in kuor mituk sen asettamiseen.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/363  
2.6.3.2. Asete taan dynamometr in kuor ma liittee n B4 kohtien 7 ja 8 mukaisesti. Jos testauksessa käytetään kaksipyörä­
veto tilassa käytettävää dynamometr iä, asetetaan ajovastus käytettäessä dynamometr iä kaksi pyörävet otilassa. 
Jos testa uksessa käytetään nelip yörävet otilassa käytettä vää dynamometr iä, ajovastus asetetaan käytettäessä 
dynamometr iä nelip yörävet otilassa.
2.6.4. Ajoneuv on käyttö
2.6.4.1. Aloitet aan voimalaittee n käynnistämismenette ly tark oitukse en varatuilla laitteilla valmista jan ohjeiden 
mukaisesti.
Ajoneuv osta riippumat onta toimintatilan vaihtamista testin aikana ei sallita, ellei toisin määrätä.
2.6.4.1.1. Jos voimalai tteen käynnistysmenettely ei toteudu eli esimerkiksi moottor i ei käynnisty odotet ulla tavalla tai 
ajoneuvo antaa käynnistysvirheilmoituksen, testi hylätään, toist etaan esivakautustest it ja tehdään uusi testi.
2.6.4.1.2. Kun polttoaineena käytetään nestekaasua tai maakaasua/biometaania, moottor i voidaan käynnistää bensiinillä 
ja vaihtaa automaat tisesti toimimaan nestekaas ulla tai maakaasulla/biometaanilla sen jälkeen, kun ennalta 
määr itetty aika, jota kuljetta ja ei voi muuttaa, on kulunut. Aika saa olla enintään 60 sekuntia.
Lisäksi voidaan käyttää pelkästään bensiiniä tai samanaikaisesti bensiiniä ja kaasua kaasukä yttötilassa, kunhan 
kaasun energiankulutus on suurem pi kuin 80 prosenttia tyyppi 1 -testin aikana kulutetusta kokonaise ­
nergiasta. Prosenttiosuus lasketaan tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyllä menetelmällä.
2.6.4.2. Sykli alkaa voimalaitt een käynnistyk sen alkaessa.
2.6.4.3. Esivakautuksessa ajetaan sove llettava WLTC-sykli.
Valmistajan tai vastuuviranomaisen pyynnöstä voidaan suor ittaa lisää WLTC-syklejä, jotta ajoneuv o ja sen 
hallintajärjestelmät vakautuvat.
Lisävaka uttamisen laajuus kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.
2.6.4.4. Kiihdytykset
Ajetaan ajoneuvoa käyttäen kaasunsäädintä siten, että nopeuskä yrää voidaan noudattaa tarkasti.
Ajoneuv oa on ajetta va tasaisesti noudattaen edustav ia vaiht eenvaiht onopeuksia ja menett elyjä.
Käsivalintaisen vaiht eiston tapaukse ssa kaasupoljin vapautet aan kunkin vaihte envaihdon ajaksi ja vaihde 
vaihdetaan mahdollisimman lyhy essä ajassa.
Jos ajoneuvo ei pysty seuraamaan nopeuskä yrää, sitä käytetään suur immalla käytettävi ssä olevalla teholla, 
kunnes sen nopeus saavu ttaa jälleen tavoitenopeuden.
2.6.4.5. Hidastus
Hidastusjaksojen aikana kuljettajan on vapautetta va kaasupoljin, mutta kytkintä ei saa vapauttaa ennen liitteen 
B2 kohdassa 3.3 tai kohdan 4 alak ohdassa f täsmennettyä hetk eä.
Jos ajoneuv o hidastuu nopeuskä yrässä määrättyä nopeammin, ohjataan ajoneuvo kaasunsäätimellä jälleen 
tarkasti nopeuskä yrälle.
Jos ajoneuvo hidastuu niin hitaasti, ettei tavoitehidastus toteudu, käytetään jarruja siten, että nopeuskä yrää 
voidaan seurata tarkasti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/364 26.11.2021  
2.6.4.6. Jarrutukset
Vaiheissa, joissa ajoneuv o on paikallaan tai käy joutokä ynnillä, käytetään jarruja voimalla, joka estää vetäv ien 
pyörien pyörimisen.
2.6.5. Vaihteist on käyttö
2.6.5.1. Käsivalintaiset vaihteist ot
2.6.5.1.1. Noudat etaan liittee ssä B2 annettuja vaiht een vaihtamiseen sove llettavia vaatimuks ia. Liitteen B8 mukaisesti 
testattavia ajoneuv oja ajetaan kyseisen liitteen kohdan 1.5 mukaisesti.
2.6.5.1.2. Vaihteen vaihtaminen on aloite ttava ja saatettava päätökseen ±1,0 sekunnin sisällä määrätystä vaihteen vaihto ­
kohdasta.
2.6.5.1.3. Kytkin vapautetaa n ±1,0 sekunnin sisällä määrätystä kytkimenkä yttökohdasta.
2.6.5.2. Automaattivaiht eisto t
2.6.5.2.1. Valitsinta ei saa ensimmäisen kytken nän jälkeen käyttää enää missään vaiheessa testin aikana. Ensimmäinen 
kytke ntä on tehtä vä 1 sekunti ennen ensimmäistä kiihdytystä.
2.6.5.2.2. Käsivalintaisen tilan sisältäv ällä automaattivaiht eisto lla varustet tuja ajoneuvoja ei saa testata käsivalintaisessa 
tilassa.
2.6.6. Kuljetta jan valittavissa olevat ajotilat
2.6.6.1. Ensisi jaisella ajotilall a varuste tut ajoneuvot testataan ensisij aisessa ajotilassa. Ajoneuv o voidaan valmistajan 
pyynnöstä testata vaiht oehtoisesti kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa, joka on CO 2-päästöjen kannalta 
huonoin.
Valmistajan on toimitetta va vastuuviranomaiselle näyttöä tämän säännön kohdan 3.5.9 vaatimuks et 
täyttäv ästä ajotilasta. Ensisi jaista ajotilaa voidaan vastuuviranomaisen suostumuksella käyttää ainoana 
ajotilana kriteer ipäästöj en, CO2-päästöjen ja polttoai neenkulutuks en määr ittämisessä.
2.6.6.2. Jos ajoneuvossa ei ole ensisij aista ajotilaa, koska siinä on kaksi tai useampia valinnan varaisia käynnistystiloja, 
testataan niistä CO 2-päästöjen ja polttoai neenkulutuks en osalta huonoin mahdollinen ajotila, ja sitä voidaan 
käyttää ainoana ajotilana kriteeripäästöjä, CO2-päästöjä ja polttoai neenkulutusta määr itettäessä.
2.6.6.3. Jos ajoneuvossa ei ole ensisij aista ajotilaa tai vastuuviranomainen ei hyväksy vaadittua ensisijaista ajotilaa 
ensisij aisek si ajotilaksi tai jos kahta tai useampaa valinnan varaista käynnistystilaa ei ole, ajoneuvo testa taan 
kriteeripäästöj en, CO2-päästöjen ja polttoai neenkulutuks en osalta parhaassa ja huonoimmassa ajotilassa. 
Parhaana ja huonoimpana pidettävät ajotilat määr itetään CO 2-pääst öistä ja polttoai neenkulutuks esta kaikissa 
ajotiloissa annetun näytön perusteella. CO 2-pääst öjen ja polttoaineenkulutuksen arvoksi otetaan 
kummassakin ajotilassa saatujen testitulosten aritmeettinen kesk iarvo. Kummassakin ajotilassa saadut 
testituloks et on kirjattava .
Ajoneuv o voidaan valmista jan pyynnöstä testa ta vaihtoe htoisesti kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa, 
joka on CO2-päästöjen kannalta huonoin.
2.6.6.4. Valmistajan toimittaman teknisen näytön perustee lla ja vastuuviranomaisen suostumuksella voidaan jättää 
huomiotta sellaiset kuljettajan valittavissa olevat ajotilat, joiden käyttötark oitus on hyvin erityinen ja rajattu 
(esim. huolto- ja ryömintätila). Huomioon on otetta va kaikki muut eteenpäina joon käytettävät ajotilat, ja 
kriteeripäästöj ä koskevia raja-ar voja on noudatett ava kaikissa näissä tiloissa.
2.6.6.5. Tämän liitte en kohtia 2.6.6.1–2.6.6.4 sovelletaan kaikkiin kuljettajan valittavissa olevilla tiloilla varustettuihin 
ajoneuvon järjeste lmiin, myös niihin, jotka eivät liity yksinomaan vaiht eistoon.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/365  
2.6.7. Tyyppi 1 -testin mitätöimin en ja syklin saattaminen päätökseen
Jos moottori sammuu odottamattomasti, esivakautus tai tyyppi 1 -testi mitätöi dään.
Moottori sammut etaan syklin päätyttyä. Moottoria ei saa käynnistää uudelleen ennen sen testin alkua, jota 
varten ajoneuvo on esivakautett u.
2.6.8. Vaaditut tiedot ja laadun valvon ta
2.6.8.1. Nopeusmittaus
Esivakautuksen aikana mitataan nopeus ajan suhte en tai määr itetään se tiedonk eruujär jeste lmän tiedoista, 
joita kerätään vähintään 1 Hz:n taajuu della, jotta voidaan arvioida tode llinen nopeus.
2.6.8.2. Ajomatka
Ajoneuv on todellinen ajomatka on kirjattav a kunkin WLTC-vaiheen osalta.
2.6.8.3. Poikkeamat nopeuskä yrästä
Ajoneuv oja, jotka eivät pysty saavu ttamaan sovelletta vassa WLTC-syklissä vaadittua kiihtyvyyttä ja suur inta 
nopeutta, on ajettava kaasunsäädin täysin auki, kunnes vaadittu nopeuskä yrä saavu tetaan uudelleen. Näissä 
olosuhte issa tapahtuvat poikk eamat tavoitenopeusk äyrästä eivät johda testin mitätöintiin. Poikkeamat 
ajosyklistä on kirjattav a.
2.6.8.3.1. Ellei asianomaisissa kohdissa muuta määrätä, ajoneuv on todellinen nopeus saa ajotapahtumissa poiketa 
sovellettaville testisykleille määrätyistä nopeuks ista seuraa vien toleranssien rajoissa.
2.6.8.3.1.1. Toleranssi 1
a)yläraj a: 2,0 km/h suurem pi kuin nopeuskä yrän suur in arvo ±5,0 sekunnin sisällä kulloisestakin 
ajankohdasta
b)alara ja: 2,0 km/h pienemp i kuin nopeuskä yrän pienin arvo ±5,0 sekunnin sisällä kulloisestakin 
ajankohdasta.
2.6.8.3.1.2. Toleranssi 2
a)yläraj a: 2,0 km/h suurem pi kuin nopeuskä yrän suur in arvo ±1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin 
ajankohdasta
b)alara ja: 2,0 km/h pienemp i kuin nopeuskä yrän pienin arvo ±1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin 
ajankohdasta.
i)Määrättyjä suuremmat nopeusvaihtelut sallitaan, kunhan toleranssit eivät ylity yli 1 sekunnin ajan 
missään tilante essa.
ii)Poikkeamia saa esiintyä enintään kymmenen testisykliä kohti.
2.6.8.3.1.3. Toleranssi 3
IWR: Tasot 1A ja 1B alueella –2,0 – +4,0 %
RMSSE Taso 1A alle 1,3 km/h
Taso 1B alle 0,8 km/h
2.6.8.3.1.4. Toleranssi 4
IWR: Tasot 1A ja 1B alueella –2,0 – +4,0 %
RMSSE Taso 1A alle 1,3 km/h
Taso 1B valmista jan ilmoittamat kriteerit, kuit enkin 
enintään 1,3 km/hFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/366 26.11.2021  
2.6.8.3.1.5. Ajosuor iteindek sit IWR ja RMSSE lasket aan liitteen B7 kohdan 7 vaatimusten mukaisesti.
2.6.8.3.2. Ajoneuv on käyttötapahtumat ja niiden sallitut toleranssit ovat seuraa vat:
Ajoneuvon käyttöDynamometr in 
säädön lämmitysjaksoEsivakautusSuor ituskykyparametr ien 
mittaustesti esivakauttamisen 
jälkeen
Liitt eet B6 ja B8:
tyyppi 1 -testitToleranssi 1 Toleranssi 2 Toleranssi 2*ja
Toleranssi 3
Liite C3:
tyyppi 4 -testiToleranssi 1 Toleranssi 2 Toleranssi 2*
Liite C5, lisäys 1;
OBD-jär jestelmän testitToleranssi 1 Toleranssi 2 Toleranssi 2*
Tuotannon 
vaatimusten mukaisuustes titToleranssi 1 Toleranssi 2 Toleranssi 2*ja
Toleranssi 4
Johdettu sisääna joker roin 
tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamista vartenToleranssi 1 Toleranssi 2 Toleranssi 2*ja
Toleranssi 3
*Toleranssi ei saa näkyä kuljetta jalle.
Jos nopeuskä yrä on jonkin testin hyväks yttävyysalueen ulkopuolella, kyseiset yksittäiset testit katsotaan 
mitättöm iksi.
Kuva A6/6
Poikk eamat nopeuskäyräst ä
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/367  
2.7. Seisonta
2.7.1. Testiajoneuv oa pidetään esivakautuk sen jälkeen ja ennen testaus ta alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat 
tämän liitteen kohdan 2.2.2.2 mukaiset.
2.7.2. Ajoneuv oa seisotetaan vähintään 6 ja enintään 36 tuntia moottori tilan kansi avattuna tai suljettuna. Ajoneuvo 
voidaan jäähdyttää pakotetusti lämpöti lan asetusar voon, ellei menettelyä ajoneuvok ohtaisissa vaatimuks issa 
kielletä. Jos jäähdytystä nopeutetaan tuulettimilla, ne on asetettava niin, että ajolaitteen, moott orin ja 
pakokaasujen jälkikäsittelyjär jeste lmän mak simaalinen jäähdyttäminen tapahtuu tasaisesti.
2.8. Päästö- ja polttoaineenkulutust esti (tyyppi 1 -testi)
2.8.1. Testihuoneen lämpöt ilan on testin alussa oltava ±3 °C asetusar vost a 23 °C. Mahdollisen moottoriö ljyn ja 
jäähdytysneste en lämpötilan on oltav a ±2 °C asetusar vosta 23 °C.
2.8.2. Työnnetään testiajoneuv o dynamometr ille.
2.8.2.1. Sijoitetaa n ajoneuvon vetävät pyörät dynamometr ille käynnistämättä moottoria.
2.8.2.2. Säädetään vetävien pyörien renkaiden paineet tämän liitteen kohdan 2.4.5 mukaisesti.
2.8.2.3. Moottoritilan kannen on oltava kiinni.
2.8.2.4. Juur i ennen moottori n käynnistämistä liitet ään ajoneuv on pakoputkiin pakokaasua johtav a yhdysputki.
2.8.2.5. Testattava ajoneuv o asetetaan alustadynamometr ille liitteen B4 kohtien 7.3.3–7.3.3.1.4 mukaisesti.
2.8.3. Voimalaitteen käynnistäminen ja ajaminen
2.8.3.1. Aloitet aan voimalaittee n käynnistämismenette ly tark oitukse en varatuilla laitteilla valmista jan ohjeiden 
mukaisesti.
2.8.3.2. Ajetaan ajoneuvoll a tämän liittee n kohtien 2.6.4–2.6.8 mukaisesti liitteessä B1 kuvattu sovellettava WLTC- 
sykli.
2.8.4. Mitataan REESS-jär jestelm än varaustaso kussakin WLTC-vaiheessa tämän liittee n lisäyksessä 2 määr itellyn 
mukaisesti.
2.8.5. Mitataan ajoneuv on todellinen nopeus tiheydellä 10 Hz ja lasketaa n ja kirjataan liitteen B7 kohdassa 7 kuvatut 
ajosuor iteindeksit.
2.8.6. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Korjataan CO 2-pääst öt tavoitenopeuden ja ajomatkan suht een liittee ssä B6b määr itellyn mukaisesti käyttäen 
mittaustihe ydellä 10 Hz mitattua ajoneuv on tode llista nopeutta ja tode llista aikaa.
2.9. Kaasunä ytteenotto
Kaasunä ytteet kerätään pusseihin ja niiden sisältämät yhdiste et analysoidaan testin tai testiv aiheen päätte eksi. 
Yhdist eitä voidaan analysoida myös jatkuvasti, jolloin tulok set integroi daan koko syklin ajalta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/368 26.11.2021  
2.9.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä seuraavat toimen piteet:
2.9.1.1. Liitetään tyhjennetyt ja puhdistetut näytepussit järjestelmiin, joilla kerätään näytteet laimennetusta 
pakokaasusta ja laimennusilmasta.
2.9.1.2. Käynniste tään mittauslaitteet laitevalmista jan ohjeiden mukaisesti.
2.9.1.3. Esilämmit etään tai esijäähdytetä än CVS-jär jeste lmän lämmönvaihdin (jos asennettu) testauskä yttölämpö ­
tilaansa liitte en B5 kohdassa 3.3.5.1 annetuilla toleransseilla.
2.9.1.4. Lämmit etään tai jäähdyte tään sellaisia kompon entteja kuin näytteenott olinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja 
pumput , kunnes saavu tetaan vakiintuneet käyttölämpöti lat.
2.9.1.5. Säädetään CVS-järj estelmän virtauk set liittee n B5 kohdan 3.3.4 mukaisesti ja näytteenotto virtaukset 
asianmukaisille tasoille.
2.9.1.6. Nollataan elektroniset integrointilaitteet. Ne voidaan nollata uudelleen ennen mitä tahansa syklin vaihetta.
2.9.1.7. Valitaan kaikille jatkuvat oimisille kaasuanalysaattoreille sopivat toiminta-alueet. Niitä voidaan vaihtaa testin 
aikana vain siinä tapauksessa, että vaihto tehdään muuttamalla laitteen digitaalisen resoluution kalibrointia. 
Testisyklin aikana ei saa muuttaa analysaatt orin analogist en vahvistimien vahvistusar voja.
2.9.1.8. Kaikki jatkuvatoimiset kaasuanalysaattorit nollataan ja kalibroidaan liittee n B5 kohdan 6 vaatimuks et 
täyttäv illä kaasuilla.
2.10. Näytteenotto hiukkasmassan määr ittämiseksi
2.10.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän liittee n kohdissa 2.10.1.1–2.10.1.2.2 kuvatut toimenpit eet.
2.10.1.1. Suodattimen valinta
Koko sovelletta van WLTC-syklin ajan on käytettävä yhtä hiukkasnä ytesuodatinta ilman varasuodatinta. Syklin 
alueellist en vaihte luiden ottamiseksi huomioon voidaan käyttää yhtä suodatinta kolmessa ensimmäisessä 
vaiheessa ja toista suodatinta neljännessä vaiheessa.
2.10.1.2. Suodattimen valmiste lu
2.10.1.2.1. Suodatin sijoit etaan vähintään tuntia ennen testiä petr imaljaan, joka on suojattu pölyk ontaminaatiolta mutta 
jossa ilma voi vaihtua, ja viedään punnituskammioon tai -huoneeseen vakautumaan.
Vakautukse n jälkeen suodatin punnitaan ja sen paino kirjataan. Tämän jälkeen suodatin sijoitetaan suljettuun 
petr imaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimen pitimeen, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on 
otet tava käyttöön kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta.
Suodatin on palaute ttava tunnin kuluessa testin päättymisestä vakautuskammioon, jossa sen annetaan 
vakautua vähintään tunnin ajan ennen punnitusta.
2.10.1.2.2. Asete taan hiukkasnä ytesuodatin huolellisesti pitimeensä. Suodatinta saa käsitellä vain atuloilla tai pihdeillä. 
Suodattimen kovakourainen tai hankaav a käsittely aiheuttaa virheitä punnituk sessa. Suodatin-pidinasennelma 
on sijoitetta va näytteenottolinj aan, jonka läpi ei kulje virtausta.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/369  
2.10.1.2.3. Mikrov aaka on hyvä tarkastaa kunkin punnituksen alussa enintään 24 tuntia ennen näytteen punnitsemista 
punnitsemalla yksi noin 100 mg:n vertailupunnus. Punnus punnitaan kolme kertaa, ja tulosten aritmeettinen 
keskiar vo kirjataan. Jos punnitustulosten aritmeettinen keskiar vo on ±5 μg edellisen punnituk sen tulok sesta, 
punnitusta ja vaakaa pidetään valideina.
2.11. Näytteenotto hiukkasmäärän määr ittämiseksi (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan)
2.11.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän liittee n kohdissa 2.11.1.1–2.11.1.2 kuvatut toim enpit eet.
2.11.1.1. Käynniste tään hiukkasmittaukse ssa käytettä vä laimennusjär jestelmä ja mittauslaitte et ja valmiste llaan ne 
näytteenott oa varten.
2.11.1.2. Tarkastetaan hiukkasnä ytteenottojär jestelm ään kuuluvan hiukkaslaskur in ja haihtuvien hiukkast en 
poist olaitte en asianmukainen toim inta tämän liitteen kohdissa 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4 luete lluilla menettelyillä.
2.11.1.2.1. Vuoto testissä, jossa käytetään teholtaan sopivaa suodatinta, joka asennetaan koko hiukkasmäärän mittausjär ­
jeste lmän (haihtuvien hiukkast en poistolait e ja hiukkaslaskur i) syöttöaukk oon, mitatun pitoisuuden on oltava 
pienem pi kuin 0,5 hiukkasta kuutiosenttimetr issä.
2.11.1.2.2. Hiukkaslaskur ille on tehtä vä päivittäin nollatarkastus, jossa käytetään laskur in syöttöaukk oon asennettua 
teholtaan sopivaa suodatinta ja jossa pitoisuudeksi on saatava enintään 0,2 hiukkasta kuutiosenttimetr issä. 
Kun suodatin poistetaan , hiukkaslaskur in on osoite ttava mitatun pitoisuuden nousseen vähintään arvoon 100 
hiukkasta kuutiosenttimetr issä, kun siihen johdetaan ulkoilmaa, ja osoit ettava arvoksi jälleen enintään 0,2 
hiukkasta kuutiosenttimetr issä, kun suodatin asennetaan uudelleen paik oilleen.
2.11.1.2.3. On varmistetta va, että mittausjär jestelmä ilmoittaa, että järjestelmään mahdollisesti kuuluva höyrystysputki 
on saavu ttanut oikean käyttöläm pötilansa.
2.11.1.2.4. On varmistett ava, että mittausjär jestelmä ilmoittaa, että laimennin PND 1 on saavu ttanut oikea n käyttöläm ­
pötilansa.
2.12. Näytteenotto testin aikana
2.12.1. Käynniste tään laimennusjär jestelmä, näytteenottopum put ja tiedonker uujär jestelmä.
2.12.2. Käynniste tään hiukkasmassa- ja hiukkasmääränä ytteenottoj ärjestelmät, jos hiukkasmäärän mittausta 
vaaditaan.
2.12.3. Mitataan hiukkasmäärää jatkuvasti, jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan. Määr itetään pitoisuude n 
aritmeettinen keskiar vo integroimalla analysaatt orin signaalit kunkin vaiheen ajalta.
2.12.4. Näytteenotto aloite taan ennen voimalaitt een käynnistysmenettelyn aloittamista tai sitä aloitettaessa ja 
lopete taan syklin päättyess ä.
2.12.5. Näytteenotto välineen vaihtaminen
2.12.5.1. Kaasumaiset pääst öt
Laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta tehtä vässä näytteenotossa siirrytään tarvittaessa käyttämään 
uutta näytepussipar ia ajettavan soveltuvan WLTC-syklin kunkin vaiheen päättyessä.
2.12.5.2. Hiukkaset
Sovelletaan tämän liitteen kohdan 2.10.1.1 vaatimuks ia.
2.12.6. Dynamometr illä ajettu matka on kirjattava kunkin vaiheen osalta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/370 26.11.2021  
2.13. Testin lopettaminen
2.13.1. Moottori sammut etaan välittömäst i testin viimeisen osan päätyttyä.
2.13.2. Kytketään vakiotila vuuskerääjä CVS tai muu imulaite pois toimin nasta tai irrotetaan pakokaasunsiir toputk i 
ajoneuvon pakoputkista.
2.13.3. Ajoneuv o voidaan siirtää pois dynamometr iltä.
2.14. Testauks en jälkeiset menett elyt
2.14.1. Kaasuanalysaattor in tarkastaminen
Tarkastetaan jatkuvaan laimennetusta seoksesta tehtyyn mittaukseen käytettävien analysaattor ien nolla- ja 
kalibrointikaasuluke mat. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tuloste n 
ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta .
2.14.2. Pussien analysointi
2.14.2.1. Pussien sisältämät pakokaasut ja laimennusilma on analysoitava mahdollisimman pian. Pakokaasut on joka 
tapauksessa analysoitav a 30 minuutin kuluessa syklin vaiheen loppumisesta.
Pussin sisältämien yhdisteiden osalta on otetta va huomioon kaasun reaktiivisuusaika.
2.14.2.2. Heti kun käytännössä mahdollista nollataan ennen kunkin näytteen analysointia analysaatt orin asetus kunkin 
yhdistee n osalta sopivalla nollakaasulla.
2.14.2.3. Muodost etaan analysaatt orien kalibrointikä yrät käyttämällä kalibrointikaasuja, joiden nimellispit oisuudet ovat 
70–100 prosenttia mittausalueesta.
2.14.2.4. Tämän jälkeen tarkaste taan uudelleen analysaattor ien nollak ohdat. Jos lukema poikk eaa tämän liitte en 
kohdassa 2.14.2.2 esitetystä asteikosta yli 2 prosenttia, menettely uusitaan kyseisen analysaatt orin osalta.
2.14.2.5. Tämän jälkeen näytteet analysoidaan.
2.14.2.6. Analysoinnin jälkeen tarkastet aan nolla- ja kalibrointik ohdat samoilla kaasuilla. Testi katsotaan 
hyväks yttäv äksi, jos ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta.
2.14.2.7. Analysaatt orien läpi kulkevi en eri kaasujen virtausmäär ien ja paineiden on oltava samat kuin analysaattor ien 
kalibroinnissa.
2.14.2.8. Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus on kirjattav a mittalaitt een tasaantumisen jälkeen
2.14.2.9. Kaikkien päästöjen massat ja määrät (tapauk sen mukaan) lasket aan liitteen B7 mukaisesti.
2.14.2.10. Kalibroinnit ja tarkastukset tehdään joko
a)ennen kunkin pussipar in analysointia ja sen jälkeen tai
b)ennen koko testiä ja koko testin jälkeen.
Tapauk sessa b kalibroinnit ja tarkastukset tehdään kaikille analysaatt oreille kaikilla testissä käytetyillä 
mittausalueilla.
Sekä tapaukse ssa a että tapaukse ssa b käytetään vastaav ien ulkoilma- ja pakokaasupussien analysoinnissa 
samaa analysaatt orin mittausaluetta.
2.14.3. Hiukkasnä ytesuodattimen punnitseminenFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/371  
2.14.3.1. Hiukkassuodatin palautetaan punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Sitä 
vakaute taan vähintään tunnin ajan petr imaljassa, joka on suojattu pölyk ontaminaatiolta mutta jossa ilma 
vaihtuu, minkä jälkeen se punnitaan. Suodattimen bruttopaino kirjataan.
2.14.3.2. Punnitaan ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta mieluiten samaan aikaan kuin näytesuodattimet 
mutta joka tapauksessa 8 tunnin kuluessa näytesuodattimien punnitsemisesta. Vertailusuodattimien on oltav a 
samank okoisia ja samaa mat eriaalia kuin näytesuodattimet.
2.14.3.3. Jos jonkin vertailusuodattimen ominaispaino muuttuu yli ±5 μg näytesuodattimien punnitusten välillä, 
näytesuodatin ja vertailusuodattimet on vakautetta va uudelleen punnituskammiossa ja punnittava uudelleen.
2.14.3.4. Vertailusuodattimen punnitusten vertailemisek si vertaillaan sen ominaispainoja ja ominaispainojen liukuvaa 
aritmeettista keskiar voa. Liukuva aritmeettinen keskiar vo laske taan ominaispainoista, jotka on määr itetty sen 
jälkeen, kun vertailusuodattimet vietiin punnituskammioon. Keskiar vo laske taan vähintään yhden mutta 
enintään 15 päivän ajalta .
2.14.3.5. Näyte- ja vertailusuodattimien vakauttaminen ja punnitseminen uudelleen on sallittua, kunnes pääst ötestissä 
saatujen kaasujen mittauk sesta on kulunut 80 tuntia. Jos 80 tunnin kuluttua tai sitä ennen yli puolet 
vertailusuodattimista täyttää ±5 μg:n kriteerin, näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää validina. Jos 
80 tunnin kuluttua käytetään kahta vertailusuodatinta, joista toinen ei täytä ±5 μg:n kriteer iä, 
näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää validina sillä edellytyksellä, että kyseisten kahden vertailusuo ­
dattimen ominaisar vojen ja liukuvien keskiar vojen absoluuttisten erojen summa on enintään 10 μg.
2.14.3.6. Jos alle puolet vertailusuodattimista täyttää ±5 μg:n kriteerin, näytesuodatin hylätään ja pääst ötestit uusitaan. 
Kaikki vertailusuodattimet on hylättä vä ja korvattav a 48 tunnin kuluessa. Kaikissa muissa tapauk sissa 
vertailusuodattimet korvataan vähintään 30 päivän välein siten, ettei yhtäkään näytesuodatinta punnita ilman 
vertailua sellaiseen vertailusuodattimeen, jota on pidetty punnituskammiossa vähintään yhden päivän ajan.
2.14.3.7. Jos liitteen B5 kohdassa 4.2.2.1 määr itellyt punnituskammion stabiilisuuskr iteer it eivät täyty mutta 
vertailusuodattimien punnituk set ovat vaatimusten mukaiset, ajoneuv on valmista ja voi valita, hyväksyyk ö 
hän näytesuodattimien painot vai hylkääk ö hän testin, korjauttaa punnituskammion säätöjärj estelmän ja 
suor ituttaa testin uudelleen.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/372 26.11.2021  
Lisäys 1 
Pääs töjentes tausmenettely kaikille jaksoittaises ti regeneroituvilla järjestelmillä varustetuille 
ajoneuv oille 
1. YLEIST Ä
1.1. Tässä lisäyksessä määr itellään ne erityiset vaatimuks et, jotka koskevat tämän säännön kohdassa 3.8.1 määr itellyllä 
jakso ittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvoj en testaamista.
1.2. Päästö vaatimuks ia ei tarvitse sove ltaa niiden syklien aikana, jolloin rege nerointi tapahtuu. Jos jakso ittainen 
regener ointi tapahtuu vähintään kerran tyyppi 1 -testiä kohti ja se on tapahtunut vähintään kerran ajoneuv oa 
valmist eltaessa tai jos kahden perättäisen jaksoittaisen rege neraation välillä on ajettu yli 4 000 km toistetuissa 
tyyppi 1 -test eissä, erityistä testausmenettelyä ei tarvita. Tällöin ei sove lleta tätä lisäystä vaan käytetään Ki-teki jää 1,0.
1.3. Tämän lisäyksen määrä yksiä ei sovelleta hiukkasmäärämittauksi in.
1.4. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla voidaan jaks oittaisesti rege neroituville laitteille 
tark oitettu testi jättää suor ittamatta regeneroituv alle laitteelle, mikäli valmista ja toimittaa tiedot, jotka osoitta vat, 
että päästöt eivät niiden jaksojen aikana, jolloin regener ointi tapahtuu, ylitä tämän säännön kohdassa 6.3.10 
täsmennettyjä kyseiseen ajoneuv oluokkaan sovellettavia pääst örajoja. Tällöin käytetään CO 2-päästöjen ja 
polttoai neenkulutuks en mittaamisessa Ki-ker toimen kiint eää arvoa 1,05.
2. TEST AUSMENETELMÄ
Testiaj oneuvon on voita va estää tai sallia regener ointiprosessi, kunhan toimen piteellä ei ole vaikutusta moottorin 
alkuperäisiin säätöi hin. Regeneroinnin estäminen on sallittua vain rege nerointijär jestelmän latauksen ja 
esivakautussyklien aikana. Sitä ei kuitenkaan sallita mitattaessa päästöjä rege nerointijakson aikana. Pääst ötesti on 
tehtävä käyttäen muuttamatonta valmistajan alkuperäistä ohjausyks ikköä. Ki-ker toimen määr ittämisen aikana 
voidaan valmista jan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella käyttää erityistä ”teknistä ohjausyksikk öä”, 
joka ei vaikuta moottor in alkuperäiseen kalibrointiin.
2.1. Pakokaasupäästöjen mittaaminen kahden regeneroint itapahtuman sisältäv än WLTC-syklin välissä
2.1.1. Päästöjen aritmeettinen keskiar vo regener ointijaksojen välissä ja rege nerointilaitteen latauksen aikana on 
määr itettävä useamman suunnilleen tasaisin väliajoin tehdyn (jos niitä on enemmän kuin kaksi) tyyppi 1 -testin 
aritmeettisesta kesk iarvosta. Vaihto ehtoisesti valmista ja voi toimittaa tiedot, jotka osoitta vat, että päästöt pysyvät 
vakioina (±15 prosentin rajoiss a) regenerointitapahtuman sisältävien WLTC-syklien välissä. Tässä tapaukse ssa 
voidaan käyttää tyyppi 1 -testin aikana mitattuja pääst öarvoja. Muussa tapauksessa on mitattava päästöt ainakin 
kahdesta tyyppi 1 -syklistä: yksi mittaus välittömäst i regeneroinnin jälkeen (ennen uutta latausta) ja toinen 
mahdollisimman vähän ennen rege nerointijaksoa. Kaikki päästömittaukset on tehtävä tämän liittee n mukaisesti ja 
kaikki laske lmat tämän lisäyksen kohdan 3 mukaisesti.
2.1.2. Latausprosessi ja kertoimen Ki määr itys on tehtä vä tyyppi 1 -käyttösyklin aikana alustadynamometr illä tai 
moottoritestipenkissä käyttäen vastaav aa testisykliä. Syklejä voidaan ajaa jatkuvasti (ts. ilman, että moottori 
sammut etaan syklien välissä). Ajoneuv o voidaan välillä poistaa dynamometr iltä, kun joitain testisyklejä on ajettu, ja 
jatkaa testiä myöhemmin.
Luokkien 2 ja 3 ajoneuv ojen osalta Ki voidaan valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella 
määr ittää joko moott oritievaiheen kanssa tai ilman sitä.
Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla valmista ja voi laatia vaihtoe htoisen menett elyn ja 
osoittaa sen vastaav uuden, mukaan luettuina suodattimen lämpöti la, järjestelmä n lataus ja ajomatka. Tämä voidaan 
tehdä moott oritestipenkissä tai alustadynamometr illä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/373  
2.1.3. Syklien lukumäärä D kahden regeneroint itapahtuman sisältäv än WLTC-syklin välissä, niiden jaks ojen lukumäärä n, 
joiden aikana pääst ömittauk sia tehdään , sekä kullekin yhdisteelle i kunkin jakson j aikana tehtyjen massapäästö ­
mittauste n M0
sijarvot on kirjattava.
2.2. Päästöjen mittaus regenerointitapahtumien aikana
2.2.1. Ajoneuv on mahdollinen valmist elu regenerointiv aiheen aikana tehtäviä päästöt estejä varten on tehtä vä tämän 
liittee n kohdan 2.6 mukaisia esivakautussyklejä tai vastaavia moott oritestipenkkisyklejä käyttäen sen mukaan, mikä 
kuor mitusmenett ely on tämän lisäyksen kohdassa 2.1.2 valittu.
2.2.2. Tässä säännössä kuvatut testausolosuht eet ja ajoneuv on testaustila tyyppi 1 -testiä varten pätevät ennen ensimmäistä 
hyväks yttäv ää pääst ötestiä.
2.2.3. Ajoneuv on valmist elun aikana ei saa tapahtua regenerointia. Tämä voidaan varmistaa jollakin seuraa vista tavoista:
a)Esivakautussyklien ajaksi voidaan asentaa ”valereg eneraatiojär jeste lmä” tai vain osa järjeste lmästä.
b)Voidaan myös käyttää muuta valmistajan ja vastuuviranomaisen välillä sovittua menete lmää.
2.2.4. Tehdään regenerointitapahtuman sisältävä kylmäkä ynnistyk sen jälkeinen pakokaasupäästöt esti sove llettavan WLTC- 
syklin mukaisesti.
2.2.5. Jos regener ointiin tarvitaan useampi kuin yksi WLTC-sykli, tehdään ne kaikki. Regene roinnin suor ittamiseksi 
tarvittavissa sykleissä voidaan käyttää yhtä ja samaa hiukkasnä ytesuodatinta.
Jos WLTC-syklejä on ajettava useita, ne on ajettava välittömäs ti toisensa jälkeen sammuttamatta moottor ia, kunnes 
regener ointiprosessi on saatu päätökseen. Jos sykleissä tarvitta vien kaasupäästön äytepussien määrä ylittää 
käytettävissä olevien pussien määrän, uusi testi on valmist eltava mahdollisimman nopeasti. Moottoria ei tänä 
aikana sammut eta.
2.2.6. Regeneroinnin aikaiset eri yhdiste iden pääst öarvot Mri lasket aan tämän lisäyksen kohdan 3 mukaisesti. Täydellistä 
regener ointia varten mitattujen sovelletta vien testisyklie n lukumäärä d on kirjattav a.
3. LASKELMA T
3.1. Yksittäisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO 2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen laskeminen
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nkunn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dkund≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
jossa kunkin tarkastelta van yhdisteen i osalta:
M0
sijon yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j ilman regeneroint ia [g/km]
M0
rijon yhdiste en i pääst öjen massa testisyklissä j regener oinnin aikana [g/km] (jos d>1, ajetaan ensimmäinen 
WLTC-te sti kylmänä ja seuraa vat syklit kuumana)
Msi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa ilman regeneroint ia [g/km]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/374 26.11.2021  
Mri on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa rege neroinnin aikana [g/km]
Mpi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa [g/km]
n on regenerointitapahtuman sisältäv ien syklien välillä ajettavi en niiden testisyklien lukumäärä, joiden aikana 
tehdään tyyppi 1 -WLTC-syklin mukaisia päästömittauksia (≥ 1)
d on regenerointia varten vaadittujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä
D on kahden regenerointitapahtuman sisältäv än syklin välillä suor itettujen täysien sovellettavien testisyklien 
lukumäärä.
Arvon Mpi laskeminen esitet ään graafi sesti kuvassa A6.App1/1.
Kuva A6.App1/1
Päästötest issä mitatut parametr it regeneraatiotap ahtuman sisältävien syklien aikana ja niiden välissä 
(kaavamainen esimerkki; syklien D aikana päästöt saattavat lisääntyä tai vähentyä)
3.1.1. Regenerointiker toimen Ki arvon laskeminen kullekin tarkastelta valle yhdistee lle i
Valmistaja voi halutessaan määr ittää kunkin yhdistee n osalta erikseen joko summaa vat tai kertovat tekijät.
Ki kertova:Ki¼Mpi
Msi
Ki summaa va:Ki¼Mpi – M si
Msi- , Mpi- ja Ki-tulokset ja valmistajan valitsema tekijän tyyppi kirjataan. Ki-tulos kirjataan kaikkiin asianomaisiin 
testausselosteisiin. Msi-, Mpi- ja Ki-tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaa vakkeisiin.
Ki voidaan määr ittää sen jälkeen, kun on saatu päätökseen yksittäinen regeneraatiopros essi, jossa on tehty 
mittauksia ennen rege nerointitapahtumia, niiden aikana ja niiden jälkeen, kute n kuvassa A6.App1/1 esitetään.
3.2. Usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO2-päästöjen ja polttoai neenkulutuks en laske minen
Lasketaa n seuraavat yhdestä tyyppi 1 -syklistä kriteeri pääst öjen ja CO2-päästöjen osalta: Laskelma ssa käytettävät 
CO2-päästöt saadaan liitteessä B7 olevassa tauluk ossa A7/1 kuvatun vaiheen 3 tulok sena.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nkkun nj≥1FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkkund≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Ki kertova:Ki¼Mpi
Msi
Ki summaa va:Ki¼Mpi – M si
jossa
Msi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k ilman regener ointia [g/km]
Mri on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k regeneroinnin aikana [g/km]
Mpi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k [g/km]
Msik on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman rege nerointia [g/km]
Mrik on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana [g/km]
M0
sik,jon yhdistee n i pääst öjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman rege nerointia mitattuna syklissä j, 
jossa 1≤j≤n k[g/km]
M0
rik,jon yhdistee n i päästöjen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (jos j>1, ajetaan ensimmäinen 
tyyppi 1 -testi kylmänä ja seuraa vat syklit kuumana) mitattuna testisyklissä j, kun 1≤j≤d k[g/km]
nk on niiden rege nerointijakson sisältäv ien kahden jaks on välissä ajettujen tapahtuman k sisältäv ien täysien 
testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään päästömittauksia (tyyppi 1 -WTLC -syklit tai vastaavat 
moottori testipenkkisyklit (≥ 2)
dk on regenerointia varten vaadittujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä
Dk on kahden regeneroint itapahtuman sisältäv än syklin välillä ajettujen tapahtuman k sisältäv ien täysien 
sove llettavien testisyklien lukumäärä
x on täysien regener ointitapahtumien lukumäärä.
Arvon Mpi laskeminen esitet ään graafi sesti kuvassa A6.App1/2.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/376 26.11.2021  
Kuva A6.App1/2
Päästötest issä mitatut parametr it regeneraation sisältävien syklien aikan a ja niiden välissä 
(kaavamainen esimerkki)
Ki-ker toimen arvo usean jaksoittaisen rege neroinnin järjestelmän osalta voidaan laskea vasta, kun kussakin 
järjestelmässä on tapahtunut tietty määrä rege nerointeja.
Kun koko menett ely on suor itettu (A:sta B:hen, ks. kuva A6.App1/2), tulisi päästä alkuperäisiin lähtöol osuhteisiin A.
3.3. Kertovat ja summaavat Ki-ker toimet pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen. Summaa vat Ki-teki jät pyöristetään 
pääst önor min arvon fysikaalisen yksikön perustee lla.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/377  
Lisäys 2 
Ladattavan energiav aras tojärjeste lmän seurannan testaus menetelmä 
1. YLEIST Ä
Testattaessa vain sisäisesti ladatta via hybridisähk ö- ja polttok ennohybridi ajoneuvoj a (NO VC-HEV , NOVC-FC HV) ja 
ulkopuolelta ladatta via hybridisähk ö- ja polttok ennohybri diajoneuv oja (OVC-HEV , OVC-FC HV) sovelletaan liittee n 
B8 lisäyksiä 2 ja 3, tapauk sen mukaan.
Tässä lisäyksessä määr itellään erityiset vaatimuks et, jotka koskevat CO 2-päästöjen massan testitulosten korjaamista 
energiataseen ΔE REESS funktiona kaikkien REESS-jär jeste lmien osalta.
Korjattujen CO2-päästöjen massan arvojen on vastatta va nollaenergiatasetta (ΔEREESS ¼0), ja ne on laskett ava 
käyttäen korjauskerr ointa, jonka määr ittäminen esitet ään jäljempänä.
2. MITT AUSL AITTEISTO JA -VÄLINEET
2.1. Virran mittaaminen
REESS-jär jestelm än varauksen purkautuminen määr itellään negat iivisena virtana.
2.1.1. REESS-jär jestelm än virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityypistä tai suljettua virta-antur ia. Virranmittausjär ­
jestelm än on täytettävä tauluk ossa A8/1 esitet yt vaatimuks et. Virta-antur ien on kestettä vä moott orin 
käynnistämisen yhte ydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan lämpöti la.
Tarkk ojen mittaust en saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja demagnet ointi laitevalmista jan ohjeiden 
mukaisesti.
2.1.2. Virta-antur it kytke tään johonkin REESS-jär jestelmistä liittämällä ne johtoon, joka on kytketty suoraan REESS- 
järjestelmään, ja niihin on johdettava REESS-jär jestelmän koko virta.
Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu vastuuviranomaisen kanssa.
Jotta REESS-jär jestelmän virtaa voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoisia laitteita, valmista jien olisi hyvä varustaa 
ajoneuvot soveltuvilla, turvallisilla ja helposti saavu tetta villa kytke ntäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, valmista jan 
on toimit ettava vastuuviranomaiselle välineet, joilla virta-antur i voidaan kytkeä REESS-jär jeste lmän johtoihin edellä 
kuvatulla tavalla.
2.1.3. Mitattu virta integroi daan ajan suht een vähintään 20 Hz:n taajuu della, jolloin saadaan Q:n mitattu arvo 
ampe eritunteina (Ah). Mitattu virta integroidaan ajan suht een, jolloin saadaan Q:n mitattu arvo ampee ritunteina 
(Ah). Integrointi voidaan tehdä virranmittausjär jestelmäs sä.
2.2. Ajoneuv on sisäiset tiedot
2.2.1. REESS-jär jestelm än virta voidaan vaihtoeht oisesti määr ittää ajoneuv on sisäist en tietojen perustee lla. Tässä 
mittausmenet elmässä on ajoneuv osta saata va seuraavat tiedot :
a)integroi tu varaustaso viimeisen käynnistyksen jälkeen (Ah)
b)integroi tu ajoneuv on sisäisiin tieto ihin perustuva varaustaso, joka on laske ttu vähintään 5 Hz:n näytteenottotaa ­
juudella
c)varaustaso, joka on saatu standardissa SAE J1962 kuvatun OBD-liittimen kautta.
2.2.2. Valmistajan on osoit ettava vastuuviranomaiselle, että ajoneuv on sisäiset REESS-jär jeste lmän latausta ja purkamista 
koskevat tiedot ovat tarkk oja.
Valmistaja voi perustaa REESS-jär jestelmän valvon taan perustuvan ajoneuv operheen osoittaak seen, että ajoneuvon 
sisäiset REESS-jär jestelmän latausta ja purkamista koske vat tiedot pitävät paikkansa. Tietojen paikkansapitä vyys on 
osoit ettava edustav alla ajoneuv olla.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/378 26.11.2021  
Perheen perustamiskr iteerit ovat seuraa vat:
a)sama palamisprosessi (kipinäsytytys, puristussytytys, kaksitahtinen, nelitahtinen)
b)sama lataus- ja/tai talteenott ostrat egia (ohjelmist on REESS-tietomoduuli)
c)ajoneuvon sisäisten tieto jen saatavuus
d)sama REESS-tietomod uulin mittaama varaustaso
e)sama ajoneuvon sisäinen varaustason simulointi.
2.2.3. Kaikki sellaiset REESS-jär jestelmät, jotka eivät vaikuta CO 2-pääst öjen massaan, jätetään valvon nan ulkopuolelle.
3. REESS-JÄRJESTELMÄN ENER GIANMUUTOK SEEN PER USTUV A KORJA USMENETTEL Y
3.1. REESS-jär jestelm än virran mittaaminen alkaa samalla hetk ellä kun testaus kin ja päättyy välitt ömästi, kun 
ajoneuvolla on ajettu täysi ajosykli.
3.2. REESS-jär jestelm än energiasisällön ero syklin lopussa verrattuna syklin alkuun ilmaistaan virransy öttöjär jestelmä stä 
mitatun sähk ötaseen Q avulla. Sähk ötase määr itetään koko ajetulle WLTC-syklille.
3.3. Syklin eri vaiheiden osalta kirjataan erilliset arvot Qphase .
3.4. Koko syklin CO 2-pääst öjen massan korjaaminen korjauskr iteerin c funktiona
3.4.1. Korjauskr iteerin c laskeminen
Korjauskr iteeri c on sähk öenergian muutoksen absoluuttisen arvon ΔE REESS,j ja polttoai neen energiasisällön suhde, 
joka laske taan seuraa villa yhtälöillä:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
jossa
c on korjauskr iteeri
ΔE REESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos jaks olla j määr itettynä tämän lisäyksen 
kohdan 4.1 mukaisesti [Wh]
j on tässä kohdassa koko sovelletta va WLTP-testisy kli
Efuel on polttoaineen energiasisältö laskettuna seuraa valla yhtälöllä:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
jossa
Efuel on kulutetun polttoaineen energiasisält ö sove ltuvassa WLTP-testisyklissä [Wh]
HV on tauluk ossa A6.App2/1 annettu lämpöar vo [kWh/l]
FC nb on tyyppi 1 -testin tasapainottamaton polttoaineenkulutus ilman energiatasek orjausta 
määr itettynä liittee n B7 kohdan 6 mukaisesti käyttäen tauluk on A7/1 vaiheessa 2 lasket tuja 
kriteeri- ja CO 2-päästöjä [l/100 km]
d on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisy klissä ajettu matka [km]
10 on kerr oin muutettaessa arvo wattitunneiksi.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/379  
3.4.2. Korjaus tehdään, jos ΔEREESS on negatiivinen (eli REESS-jär jestelmän varaus purkautuu)
Korjaus voidaan valmistajan pyynnöstä jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää seuraavissa 
tapauksissa:
a)ΔE REESS on positiivinen (eli REESS-jär jestelmää ladataan)
b)valmista ja voi osoittaa vastuuviranomaiselle, ettei muutoksen ΔEREESS ja CO 2-päästöjen massan eikä muutoksen 
ΔEREESS ja polttoai neenkulutuks en välillä ole suhdetta.
Taulukko A6.App2/1
Polttoaineen energiasisältö (tapauk sen mukaa n) 
Poltto aine Bensiini 
(E0)Bensiini 
(E10)Etanoli 
(E85)Diesel (B0) Diesel (B7) Neste -
kaasuPaineist ettu 
maakaasu
Lämpöar vo 8,92
kWh/l8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
kWh/l9,79
kWh/l12,86 x ρ  
kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = testipoltt oaineen tiheys lämpötilassa 15 °C [kg/l]
4. KORJA USFUNK TION SOVEL TAMINEN
4.1. Korjausfunktion soveltamiseksi laske taan kaikkien REESS-jär jeste lmien sähk öenergianmuutos ΔEREESS,j tarkaste lu­
jakso lla j perustana mitattu virta ja nimellisjännite:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
jossa
ΔEREESS,j,i on REESS-jär jestelmän sähk öenergianmuut os tarkastelujaksolla j [Wh]
ja
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
jossa
UREESS on REESS-jär jestelmän nimellisjännit e määr itettynä standardin IEC 60050-482 mukaisesti [V]
IðtÞj,i on REESS-jär jestelmän i sähk övirta tarkastelujaksolla j määr itettynä tämän lisäyksen kohdan 2 
mukaisesti [A]
t0 on aika tarkastelujakson j alussa [s]
tend on aika tarkastelujakson j lopussa [s]
i on tarkastelta van REESS-jär jestelmän järjestysnumero
n on REESS-jär jestelmien kokonaismäärä
j on tarkaste lujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sove llettava syklin 
vaihe, syklin vaiheiden yhdistelmä tai sove llettava sykli kokonaisuudessaan
1
3600on kerr oin muutettaessa wattisekunnit wattitunneik si.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/380 26.11.2021  
4.2. CO2-päästöjen massan [g/km] korjaamiseen käytetään palamisprosessik ohtaisia Willans-k ertoimia tauluk osta 
A6.App2/3.
4.3. Korjaus tehdään koko syklille ja sen kaikille vaiheille erikse en ja kirjataan.
4.4. Tässä laskelmassa käytetään kiint eää virransy öttöjär jeste lmän generaatt orin hyötysuhdetta:
ηalternator¼0,67–sähkötehon syöttöjärjestelmän REESS – generaattorit
4.5. Tuloksena saatava tarkastelujaksolla j esiintyvä CO2-päästöjen massan ero, joka johtuu REESS-jär jestelmää lataav an 
generaattor in kuor mituksen vaihte lusta, lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
ΔM CO2,j ¼0,0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
jossa
ΔM CO2,j on tulok sena saatava CO2 -pääst öjen massan ero jaks olla j [g/km]
ΔEREESS,j on REESS-jär jestelmän sähk öenergianmuutos tarkastelujaksolla j lasket tuna tämän lisäyksen 
kohdan 4.1 mukaisesti [Wh]
dj on tarkastelujaksolla j ajettu matka [km]
j on tarkaste lujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sove llettava syklin 
vaihe, syklin vaiheiden yhdistelmä tai sove llettava sykli kokonaisuudessaan
0,0036 on kerr oin muutettaessa wattitunnit mega jouleiksi
ηalternator on generaatt orin hyötysuhde tämän lisäyksen kohdan 4.4 mukaisesti
Willans factor on tauluk ossa A6.App2/3 määr itelty palamisprosessik ohtainen Willans-ke rroin [gCO 2/MJ]
4.5.1. Kunkin vaiheen ja koko syklin CO 2-arvot korjataan seuraa vasti:
Taso 1A:
MCO2,p,3 = MCO2,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2,c,2b – ΔM CO2,j
Taso 1B:
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2,j )
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2,j )
jossa
ΔM CO2,j on tämän lisäyksen kohdasta 4.5 saatu tulos jaksolle j [g/km].
4.6. CO2-päästöjen [g/km] korjaamiseen käytetään Willans-ker toimia tauluk osta A6.App2/3.
Taulukko A6.App2/3
Willans-k ertoimet (tapauksen mukaan) 
Vapaasti hengittävä Paineahdettu
Kipinäsytytys Bensiini (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
gCO 2/MJ 175 186
Bensiini (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
gCO 2/MJ 174 184FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/381  
Vapaasti hengittävä Paineahdettu
Paineistettu 
maakaasu (G20)m3/MJ 0,0719 0,0764
gCO 2/MJ 129 137
Neste kaasu l/MJ 0,0950 0,101
gCO 2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
gCO 2/MJ 169 179
Puristussytytys Diesel (B0) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161
Diesel (B7) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/382 26.11.2021  
Lisäys 3 
Kaasu-energiasuhteen lask eminen kaasumaisille polttoaineille (nestek aasu ja maak aasu/biometaani ) 
1. TYYPPI 1 -TESTISYKLIN AIKANA KULUTETUN KAASUMAISEN POL TTO AINEEN MASS AN MITT AAMINEN
Syklin aikana kulutetun kaasun massa on mitattava polttoaineen punnitusjär jestelmä llä, joka pystyy mittaamaan 
kaasusäiliön painon testin aikana seuraa vasti:
a)Testin alussa ja lopussa saatujen lukemien eron tarkkuus on ±2 prosenttia tai parempi .
b)Mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttäv ä varotoi menpit eisiin.
Varot oimenpit eiden on käsitett ävä vähintään laitteen huolellinen asentaminen instr umentin valmista jan suositusten 
ja hyvän teknisen käytännön mukaisesti.
c)Muita mittausmenet elmiä saa käyttää, jos voidaan osoittaa niiden vastaav a tarkkuus.
2. KAASU-ENER GIASUHTEEN LASKEMINEN
Polttoaineenkulutusar vo on laske ttava mittaustulosten peruste ella määr itetyistä hiilivety-, hiilimonok sidi- ja hiilidioksi ­
dipäästöi stä olettaen, että testin aikana polt etaan ainoastaan kaasumaista polttoainetta.
Syklin aikana kulute tun energian kaasusuhde määr itetään seuraa vasta yhtälöstä:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
jossa
Ggas on kaasu-energiasuhde [%]
Mgas on syklin aikana kulutetun kaasumaisen polttoaineen massa [kg]
FC norm on polttoaineenkulutus (nest ekaasun osalta l/100km, maakaasun/biometaanin osalta m3/100 km) 
laskett una liitteen B7 kohtien 6.6 ja 6.7 mukaisesti
dist on syklin aikana kirjattu matka [km]
ρ on kaasun tihey s:
ρ = 0,654 kg/m3 maakaasun/biometaanin tapaukse ssa
ρ = 0,538 kg/litra nestekaa sun tapauk sessa
cf on korjauskerroin, jonka arvoksi oleteta an seuraavat:
cf = 1, kun kyseessä on nestekaas u tai vertailupoltt oaine G20
cf = 0,78, kun kyseessä on vertailupoltt oaine G25FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/383  
LIITE B6a 
Ympär istön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaus testi, jolla määr itetään CO 2-päästöt 
edust avissa alueellisissa lämpötilaoloissa 
Tämä liite koskee ainoastaan tasoa 1A.
1. JOHD ANTO
Tässä liittees sä kuvataan täydentäv ä ympäristön lämpöti lan kompe nsoimisek si tehtävä korjaustesti (ATCT), jolla 
määr itetään CO 2-pääst öt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa.
1.1. Polttomoott orilla varustettujen ajoneuvoj en ja vain sisäisesti ladatta vien hybr idisähk öajoneuvojen (NO VC-HEV) 
sekä ulkopuolelta ladatta vien hybridisähk öajoneuv ojen (OVC-HEV) latausta ylläpitävässä tilassa saadut CO 2- 
pääst öarvot on korjattav a tämän liittee n vaatimusten mukaisesti. Latausta purkavassa testissä saatua CO 2-arvoa ei 
tarvitse korjata. Sähk öisen toim intasäteen arvoa ei tarvitse korjata.
2. YMP ÄRISTÖN LÄMPÖTIL AN KOMPENSOIMISEK SI TEHT ÄVÄN KORJA USTESTIN (ATCT) MUKAINEN AJONEUV OPERHE
2.1. Samaan ATCT -perheeseen voi kuulua vain ajoneuv oja, jotka ovat kaikkien seuraa vien ominaisuuk sien suhteen 
identtisiä:
a)voimalaite (poltt omoottori , hybridi, polttok enno tai sähk öinen)
b)palamisprosessi (kaksitahtinen, nelitahtinen)
c)sylint erien lukumäärä ja järjestely
d)polttoai neensy öttömenet elmä (epäsuora tai suora ruiskutus)
e)jäähdytysjär jestelmän tyyppi (ilma, vesi, öljy)
f)moottorin kaasunvaiht o (vapaasti hengittävä, ahdettu)
g)polttoai ne, jota varten moottori on suunniteltu (bensiini, diesel, maakaasu, neste kaasu jne.)
h)katalysaatt ori (kolmitiekatalyytti, LNT , SCR, LNC tai muu)
i)hiukkasloukku (kyllä/ei) ja
j)pakokaasun takaisinkier rätys (kyllä tai ei, jäähdytetty tai jäähdyttämätö n).
Ajoneuv ojen on oltav a samanlaisia myös seuraavien ominaisuuk sien osalta:
k)ajoneuvojen sylint eritilavuus saa poik eta enintään 30 prosenttia sylint eritilavuudeltaan pienimmän ajoneuv on 
arvosta ja
l)moottoritilan eristykse n mat eriaalin, määrän ja sijainnin on oltav a tyypiltään samanlaista. Valmistajien on 
toimitetta va hyväks yntäviranom aiselle näyttöä (esim. CAD-piir ustukset) siitä, että asennetta van eristysma ­
teriaalin tilavuus ja paino ovat kaikkien perheen ajoneuvojen osalta suuremmat kuin 90 prosenttia ATCT - 
testissä mitatun vertailuajon euvon arvoista.
Eristykse n mat eriaalin ja sijainnin ero voidaan hyväks yä myös yksittäisessä ATCT -perheessä, jos voidaan osoittaa, 
että testiajoneuv o edustaa moottori tilan eristykse n suhte en huonointa tapausta.
Jos valmista ja voi osoittaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että huonoimman tapaukse n ratkaisu on varmistettu 
(esim. siten, että testatussa ajoneuv ossa ei ole eristystä), tai jos ATCT -perhe koostuu yhdestä interpoloi nti­
perheestä, eristysmateri aalien kirjaamisvaatimuksi sta voidaan luopua.
2.1.1. Mahdollisesti asennettujen aktiivist en lämmön varaajien tapaukse ssa samaan ATCT -perheeseen voidaan lukea vain 
seuraa vat vaatimukset täyttäv ät ajoneuvot:
a)järjestelmään varastoi dun entalpian mukaan määrä ytyvä lämpökapasit eetti on enintään 0–10 prosenttia 
suurem pi kuin testiajoneuv on entalpia ja
b)alkuperäinen laite valmistaja pystyy toimittamaan tutkimuslait okselle näyttöä siitä, että aika, jona lämpöä 
vapautetaa n moottori perheeseen kuuluvan moottori n käynnistyksen yhte ydessä, on enintään 0–10 prosenttia 
lyhyem pi kuin testia joneuv on lämmön vapautusaika.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/384 26.11.2021  
2.1.2. Samaan ATCT -perheeseen luetaan vain ajoneuvot, jotka täyttävät tämän liitte en B6a kohdan 3.9.4 kriteeri t.
3. ATCT -MENETTEL Y
Tehdään liitte essä B6 määr itelty tyyppi 1 -testi lukuun ottamatta tämän liittee n B6a kohdissa 3.1–3.9 esite ttyjä 
vaatimuksia. Tämä edellyttää lisäksi sitä, että lasketaa n uudelleen vaiht eenvaiht opist eet liitteen B2 mukaisesti 
ottaen huomioon tämän liitteen B6a kohdassa 3.4 määr itelty erilainen ajovastus ja sovelletaan niitä.
3.1. ATCT -test in ympär istöolosuhteet
3.1.1. Läm pötila (Treg), jossa ajoneuv oa seisotetaan ja testataan ATCT -menette lyä varten, on 14 °C.
3.1.2. Seisonta-aika (tsoak_A TCT) ATCT -menette lyssä on vähintään 9 tuntia.
3.2. Testihuone ja seisonta-alue
3.2.1. Testihuone
3.2.1.1. Testihuoneen lämpötilan asetusar vo on sama kuin Treg. Todellinen lämpöti la saa poik eta tästä arvosta enintään 
±3 °C testin alussa ja ±5 °C testin aikana.
3.2.1.2. Testihuoneen ilman tai moott orin imuilman absoluuttisen kosteud en H on oltava seuraavanlainen:
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg kuivaa ilmaa)
3.2.1.3. Ilman lämpötila ja koste us mitataan tuulettimen ulostulosta taajuudella 0,1 Hz.
3.2.2. Seisonta-alue
3.2.2.1. Testihuoneen lämpöti lan asetusar vo on sama kuin Treg. Todellinen arvo saa poike ta siitä enintään ±3 °C viiden 
minuutin liukuvalla aritmeettisella keskiar volla, eikä siinä saa esiintyä system aattista poikk eamaa asetusar vosta. 
Läm pötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaaj uudella 0,033 Hz.
3.2.2.2. Läm pötila-antur i on sijoitetta va seisonta-alueelle edustav aan paikkaan, josta mitataan ajoneuv on ympäristön 
lämpöti la ja jonka tutkimuslaitos tarkastaa.
Antur in on oltava vähintään 10 cm:n etäisyydellä seisonta-alueen seinästä, ja se on suojattava suoralta 
ilma virralta.
Seisontahuoneen ilmavi rtauk sien on ajoneuvon läheisyydessä oltav a huoneen mittoja edustav an luonnollisen 
konvektion mukaisia (ei pakotettua konvektiota).
3.3. Testiaj oneuvo
3.3.1. Testattav an ajoneuvon on edustetta va ajoneuv operhettä, jolle ATCT -tiedot määr itetään (tämän liittee n B6a kohdan 
2.1 mukaisesti).
3.3.2. ATCT -perheestä valitaan sylint eritilav uudeltaan pienin interpoloi ntiperhe (ks. tämän liittee n B6a kohta 2), ja 
testiajoneuv on konfiguraation on vastattava tämän perheen H-konfiguraatiota.
3.3.3. Tapauksen mukaan valitaan ATCT -perheestä se ajoneuvo, jonka aktiivisen lämmön varaajan entalpia on pienin ja 
aktiivisen lämmön varaajan lämmönluovutus hitain.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/385  
3.3.4. Testiaj oneuvon on täytettä vä liitteen B6 kohdassa 2.3 ja tämän liitteen B6a kohdassa 2.1 esitetyt vaatimukset.
3.4. Asetukset
3.4.1. Ajov astus ja dynamometr i on säädettävä liitteessä B4 kuvatun mukaisesti, mukaan luettuna vaatimus, jonka 
mukaan huoneen lämpötilan on oltav a 23 °C.
Jotta voitaisiin ottaa huomioon ilman tihey den ero lämpötilassa 14 °C verrattuna lämpötilaan 20 °C, 
alustadynamometr i on säädettävä liittee n B4 kohdissa 7 ja 8 esitetyllä tavalla, kuit enkin niin, että seuraa vasta 
yhtälöstä saatavaa arvoa f2_TReg käytetään tavoiteker toim ena Ct.
f2_TReg = f2 * (Tref + 273)/(T reg + 273)
jossa
f2 on toise n asteen ajovastusk erroin vertailuolosuht eissa [N/(km/h)2]
Tref on tämän säännön kohdassa 3.2.10 määr itelty ajovastuksen vertailulämpötila [°C]
Treg on tämän liitte en B6a kohdassa 3.1.1 määr itelty alueellinen lämpöti la [°C].
Jos käytettä vissä on validi alustadynamometr in asetusar vo 23 °C:n testiä varten, toisen asteen alustadynamometr i­
kerrointa Cd mukaut etaan seuraa van yhtälön mukaisesti:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2. ATCT -test i ja siinä käytettävän ajovastuksen asettaminen on tehtä vä kaksipyörävet odynamometr illä, jos vastaav a 
tyyppi 1 -testi on tehty kaksi pyörävet odynamometr illä. Jos vastaav a tyyppi 1 -testi on tehty nelip yörävetodynamo ­
metr illä, on myös tässä tapaukse ssa käytettävä nelip yörävet odynamometr iä.
3.5. Esivakautus
Esivakautus voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä lämpötilassa Treg.
Moottorin lämpöti lan on oltav a ±2 °C asetusar vosta 23 °C tai Treg sen mukaan, mikä lämpöti la on valittu 
esivakautukseen.
3.5.1. Täyspolttomoott oriajon euvot esivakautet aan liitteen B6 kohdan 2.6 mukaisesti.
3.5.2. NOVC-HEV -ajoneuv ot esivakautetaa n liitteen B8 kohdan 3.3.1.1 mukaisesti.
3.5.3. OVC-HEV -ajoneuv ot esivakauteta an liitteen B8 lisäyksen 4 kohdan 2.1.1 tai 2.1.2 mukaisesti.
3.6. Seisotus
3.6.1. Ajoneuv oa pidetään esivakautuk sen jälkeen ja ennen testausta seisonta-alueella, jonka ymp äristöolosuht eet ovat 
tämän liitteen B6a kohdan 3.2.2 mukaiset.
3.6.2. Esivakautuk sen päättymisestä lämpötilassa Treg tapahtuvaan seisotuk seen asti ajoneuvoa ei saa altistaa lämpöti lasta 
Treg poikk eavalle lämpötilalle pitem pään kuin 10 minuuttia.
3.6.3. Sen jälkeen ajoneuv oa pidetään seisonta-alueella niin kauan, että aika esivakautustestin lopusta ATCT -testin 
alkuun vastaa aikaa tsoak_A TCT + 15 minuutin tarkkuudella. Aikaa tsoak_A TCT voidaan valmista jan pyynnöstä ja 
hyväks yntävi ranomaisen suostumukse lla jatkaa enintään 120 minuuttia. Tällöin on jatkett ua aikaa käytettä vä 
tämän liitteen B6a kohdassa 3.9 määr iteltyyn jäähdyttämiseen.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/386 26.11.2021  
3.6.4. Seisonnassa ei saa käyttää jäähdytystuuletinta, ja kaikki korinosat on asetettava kuten tavanomaisessa 
pysäk öinnissä. Aika esivakautuksen lopusta ATCT -testin alkuun on kirjattav a.
3.6.5. Ajoneuv o siirretään seisonta-alueelta testihuoneeseen mahdollisimman pian. Ajoneuvoa ei saa altistaa 
lämpöti lasta Treg poikk eavalle lämpötilalle pitem pään kuin 10 minuuttia.
3.7. ATCT -test i
3.7.1. Testisyklinä käytetään liittees sä B1 kyseiselle ajoneuvor yhmälle osoite ttua WLTC-sykliä.
3.7.2. Päästöt estien suor ittamisessa noudatet aan liitteessä B6 täyspoltt omoottori ajoneuvojen osalta ja liittee ssä B8 
NOVC-HEV -ajoneuv ojen ja OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin osalta esite ttyjä 
menett elyjä, kuitenkin niin, että testihuoneen ympäristöolosuht eiden on oltav a tämän liitteen B6a kohdassa 3.2.1 
kuvatun mukaiset.
3.7.3. Täyspolttomoott oriajon euvojen osalta tauluk on A7/1 vaiheessa 2 ja HEV -ajoneuv ojen osalta tauluk on A8/5 
vaiheessa 2 määr itellyt pakokaasupäästöt eivät saa ATCT -testissä ylittää tämän säännön kohdassa 6.3.10 
määr iteltyjä testattavaan ajoneuv oon sove llettavia päästöra joja.
3.8. Laskem inen ja dokumentointi
3.8.1. Perheen korjauskerr oin FCF lasketaa n seuraavasti:
FCF = MCO2 ,Treg / MCO2,23°
jossa
MCO2,23° on H-konfiguraation ajoneuv on CO 2-päästöjen massa kaikkien lämpöti lassa 23 °C suor itettujen 
tyyppi 1 -test ien keskiar vona täyspoltt omoottori ajoneuvoj en tapauk sessa liitteessä B7 olevan 
tauluk on A7/1 vaiheen 3 jälkeen ja OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen tapauksessa 
liittees sä B8 olevan tauluk on A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauksi ssa ilman lisäk orjauks ia 
[g/km]
MCO2,T reg CO 2-päästöjen massa alueellisessa lämpötilassa suor itetussa kokonaisessa WLTC-syklissä 
täyspoltt omoottor iajoneuvojen tapaukse ssa liittees sä B7 olevan tauluk on A7/1 vaiheen 3 
jälkeen ja OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuv ojen tapauk sessa liittees sä B8 olevan tauluk on 
A8/5 vaiheen 3 jälkeen, kaikissa tapauk sissa ilman lisäk orjauksia [g/km]. OVC-HEV - ja NOVC- 
HEV -tapauk sessa käytetään liitte en B8 lisäyksessä 2 määr iteltyä KCO2-kerrointa.
Sekä MCO2 ,23° että MCO2,T reg mitataan samasta testiajoneuv osta.
FCF kirjataan kaikkiin asianomaisiin testaus selosteisiin.
FCF pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen.
3.8.2. ATCT -perheen (ks. tämän liittee n B6a kohdassa 2.3 annettu määr itelmä) kaikkien täyspoltt omoottori ajoneuvojen 
CO2-arvot lasketa an seuraavista yhtälöistä:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
jossa
MCO2,c,4 ja MCO2,p,4 ovat CO 2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina 
laskelman edellisestä vaiheesta [g/km]
MCO2,c,5 ja MCO2,p,5 ovat CO2-pääst öjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT -korjaus 
mukaan luettuna [g/km]. Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäk orjauksissa tai 
-laskelmi ssa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/387  
3.8.3. ATCT -perheen (ks. tämän liitteen B6a kohdassa 2.3 annettu määr itelmä) kaikkien OVC-HEV - ja NOVC-HEV - 
ajoneuvojen CO 2-arvot laske taan seuraa vista yhtälöistä:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS ,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
jossa
MCO2,CS,c,4 ja MCO2,CS,p,4 ovat CO 2-päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina 
laskelman edellisestä vaiheesta [g/km]
MCO2,CS,c,5 ja MCO2,CS,p,5 ovat CO2-pääst öjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT -korjaus 
mukaan luettuna [g/km]. Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäk orjauksissa tai 
-laskelmi ssa.
3.8.4. Jos FCF:n arvo on pienempi kuin 1, sen katsotaan olevan 1, kun sovelletaan tämän liitteen B6a kohdan 4.1 
mukaista huonoimman tapauk sen menettelyä.
3.9. Jäähdyttäminen
3.9.1. ATCT -perheen vertailua joneuvona toimivan testiajoneuv on ja kaikkien ATCT -perheeseen kuuluvien interpol ointi ­
perheiden H-konfiguraation ajoneuvojen tapaukse ssa mitataan moottorin jäähdytysaineen loppuläm pötila, kun 
ajoneuvolla on ensin ajettu vastaav a tyyppi 1 -testi lämpöti lassa 23 °C ja kun ajoneuv oa on sitten seisotettu 
lämpöti lassa 23 °C arvoa tsoak_A TCT vastaava aika +15 minuutin tarkkuudella. Kesto mitataan kyseisen vastaav an 
tyyppi 1 -testin lopusta.
3.9.1.1. Jos seisonta-aikaa tsoak_A TCT jatkettiin vastaav assa ATCT -testissä, sovelletaan samaa seisonta-aikaa +15 minuutin 
tarkkuudella.
3.9.2. Jäähdytys on tehtä vä mahdollisimman pian tyyppi 1 -testin loputtua ja joka tapaukse ssa 20 minuutin kuluessa 
siitä. Mitattu seisonta-aika on aika loppuläm pötilan mittaamisesta lämpöti lassa 23 °C suor itetun tyyppi 1 -testin 
päättymiseen. Se kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakk eisiin.
3.9.3. Seisonta-alueen keskiläm pötila viimeist en 3 tunnin ajalta vähennetään moottorin jäähdytysaineen 
loppuläm pötilasta, joka on mitattu kohdassa 3.9.1 määr itetyn seisonta-a jan lopussa. Saatu arvo on ΔT_A TCT 
lähim pään kokonaislukuun pyöristettynä.
3.9.4. Jos saatu arvo ΔT_A TCT on suurem pi tai yhtä suur i kuin vertailuajoneuv on arvo ΔT_A TCT tarkkuudella –2 °C, kyseisen 
interpolointiperheen ei katsota kuuluvan samaan ATCT -perheeseen.
3.9.5. ATCT -perheen kaikkien ajoneuv ojen jäähdytysaineen lämpötila on mitattava samasta kohdasta jäähdytysjär jes­
telmä ssä. Kohdan on sijaitta va mahdollisimman lähellä moottori a, jotta jäähdytysaineen lämpöti la edustaa 
moottorin lämpötilaa mahdollisimman hyvin.
3.9.6. Seisonta-alueen lämpöti la mitataan tämän liittee n B6a kohdassa 3.2.2.2 esitet yllä tavalla.
4. MITT AUKSESSA SAL LITUT VAIHTOEHDOT
4.1. Ajoneuv on jäähdyttäminen huonoimman tapaukse n mukaisesti tai ajoneuvon eristykse n suhteen
Valmistajan pyynnöstä ja hyväks yntä viranomaisen suostumukse lla voidaan tämän liitteen B6a kohdan 3.6 
määrä ysten asemesta soveltaa tyyppi 1 -testin mukaista jäähdytysmenettelyä. Tällöin toimitaan seuraa vasti:
a)Sovelletaan liittee n B6 kohdan 2.7.2 määrä yksiä, ja lisäksi seisotusajan on oltav a vähintään 9 tuntia.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/388 26.11.2021  
b)Moottorin lämpötilan on oltav a ±2 °C asetusar vosta Treg ennen ATCT -testin aloittamista. Läm pötila kirjataan 
kaikkiin asianomaisiin testaus kaavakk eisiin. Tällöin voidaan kaikkien perheen ajoneuv ojen osalta olla 
soveltamatta tämän liitteen B6a kohdassa 3.9 kuvattua jäähdytysvaatimusta ja moottori tilan eristämistä 
koskevia kriteerejä.
Vaihtoeht oa ei sallita, jos ajoneuv o on varustett u aktiivisella lämmön varastointilaitt eella.
Menette lyn soveltaminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselost eisiin.
Eristysmateriaalie n kirjaamisvaatimuksista voidaan luopua.
4.2. ATCT -perhe, joka koostuu yhdestä interpolo intiperheestä
Jos ATCT -perheessä on vain yksi interpol ointiperhe, voidaan olla soveltamatta tämän liitteen B6a kohdassa 3.9 
kuvattua jäähdytysvaatimusta. Tämä on kirjattav a kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.
4.3. Vaihtoeht oinen menettely moottorin lämpötilan mittaamiseksi
Jos jäähdytysneste en lämpöti laa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen 
suostumuksella käyttää tämän liittee n B6a kohdassa 3.9 kuvatun jäähdyttämisen yhte ydessä jäähdytysnestee n 
lämpöti lan asemesta moottori öljyn lämpöti laa. Moottoriöljyn lämpötilaa on tällöin käytettävä kaikkien perheen 
ajoneuvojen osalta.
Menette lyn soveltaminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselost eisiin.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/389  
LIITE B6b 
CO2-päästötulosten korjaaminen tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen 
Tämä liite koskee ainoastaan tasoa 1A.
1. YLEIST Ä
Tässä liitte essä B6b määr itellään vaatimuks et, jotka koske vat CO 2-testitulosten korjaamista tavoitenopeuden ja 
ajom atkan toleranssien suhte en.
Tätä liitet tä B6b sovelletaan ainoastaan täyspoltt omoottori ajoneuvoihin.
2. AJONEUV ON NOPEUDEN MITT AAMINEN
2.1. Ajoneuvon tode llinen/mitattu nopeus vmi [km/h], joka saadaan alustadynamometr in rullan nopeudesta, mitataan 
taajuu della 10 Hz yhdessä todellista nopeutta vastaa van tode llisen ajan kanssa.
2.2. Liitt een B1 tauluk oissa A1/1–A1/12 esitetty aikapisteiden välinen tavoitenopeus vi [km/h] määr itetään lineaar isella 
interpoloi nnilla 10 Hz:n taajuu della.
3. KORJA USMENETTEL Y
3.1. Todellisen/mitatun ja tavoitep yöräteho n laskeminen
Pyöräte ho ja pyörillä vaikutta vat voimat tavoite- ja tode llisella/mitatulla nopeudella lasket aan seuraavista yhtälöistä:
Fi = f0 + f1 x ðViþV i – 1Þ
2+ f2 x ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ai
Pi = Fi x ðViþV i – 1Þ
3,6x2x 0,001
Fmi = f0 + f1 x ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 x ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ami
Pmi = Fmi x ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2x 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
jossa
Fi on tavoitekäyttö voima ajalla (i–1)–(i) [N]
Fmi on todellinen/mitattu käyttö voima ajalla (i–1)–(i) [N]
Pi on tavoiteteho ajalla (i–1)–(i) [kW]
Pmi on todellinen/mitattu teho ajalla (i–1)–(i) [kW]
f0, f1, f2 ovat ajovastuske rtoimet liittees tä B [N, N/(km/h), N/(km/h)2]
Vi on tavoitenopeus ajankohtana i [km/h]
Vm i on todellinen/mitattu nopeus ajankohtana i [km/h]
TM on ajoneuv on testimassa [kg]
mr on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa liitteen B4 kohdan 2.5.1 mukaisesti [kg]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/390 26.11.2021  
ai on tavoitekiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) [m/s2]
ami on todellinen/mitattu kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) [m/s2]
ti on aika [s].
3.2. Seuraavas sa vaiheessa lasketaa n alusta va teho POVERR UN,1 seuraa vasta yhtälöstä:
POVERR UN,1 = – 0,02 x PRATED
jossa
POVERR UN,1 on alustav a ylimenoteho [kW]
PRATED on moottori n nimellisteh o [kW].
3.3. Kaikki laske tut arvot Pi ja Pmi, jotka ovat pienempiä kuin POVERR UN,1, asetetaan arvoon POVERR UN,1, jotta vältetään 
negatiiviset arvot, joilla ei ole merkitystä CO 2-päästöjen kannalta.
3.4. Lasketaan arvot Pm,j kaikille WLTC-syklin yksittäisille vaiheille seuraavasta yhtälöstä:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
jossa
Pm,j on keskimääräinen tode llinen/mitattu teho tarkastelta vassa vaiheessa j [kW]
Pmi on todellinen/mitattu teho ajalla (i–1)–(i) [kW]
t0 on aika tarkastelta van vaiheen j alussa [s]
tend on aika tarkastelta van vaiheen j lopussa [s]
n on aika-askelt en lukumäärä tarkaste ltavassa vaiheessa
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero.
3.5. Sovel lettavan WLTC-syklin kunkin vaiheen RCB-k orjatut CO2-päästöjen massat [g/km] saadaan seuraa vasta yhtälöstä 
(yksi kkönä g/s):
MCO2,j = MCO2,RCB,j x dm,j
tj
jossa
MCO2,j on CO 2-päästöjen keskimääräinen massa jaks olla j [g/s]
MCO2,RCB,j on liitteen B7 tauluk on A7/1 vaiheesta 1 saatu tarkaste ltavan WLTC-vaiheen j CO 2-päästöjen massa 
korjattuna liitteen B6 lisäyksen 2 mukaisesti siten, että RCB-k orjaus tehdään ottamatta huomioon 
korjauskr iteeriä c
dm,j on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka [km]
tj on tarkastelta van vaiheen j kesto [s].
3.6. Seuraavas sa vaiheessa nämä WLTC-syklin kunkin vaiheen CO 2-päästöjen massat [g/s] korreloidaan suhteessa tämän 
liitteen B6b kohdan 3.4 mukaisesti laskettuihin keskimääräisiin arvoihin Pm,j1.
Lasketaan tieto jen paras yhteensopivuus pienimmän neliösumman lineaar isella regressiolla. Kuvassa A6b/1 on 
esimerkki tällaisesta regressiolinjasta (veline-kuvaaja).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/391  
Kuva A6b/1
Esimerkki veline-reg ressiolinjast a
3.7. Tämän liitteen B6b kohdan 3.6 mukaisesti lasket tu ajoneuv okohtainen veline-kuvaaja 1 määr ittelee tarkastelta van 
vaiheen j CO2-päästöjen korrelaation suhte essa samassa vaiheessa j mitattuun kesk imääräiseen pyörät ehoon. Yhtälö 
saa seuraavan muodon:
MCO2,j = (kv,1 x Pm,j1) + Dv,1
jossa
MCO2,j on CO 2-päästöjen keskimääräinen massa jaks olla j [g/s]
Pm,j1 on arvon POVERR UN,1 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkastelta vassa vaiheessa j 
[kW]
kv,1 on veline-kuvaajan 1 kaltevuus [g CO2/kWs]
Dv,1 on veline-kuvaajan 1 vakio [g CO 2/s].
3.8. Seuraavas sa vaiheessa lasketaa n toinen teho POVERR UN,2 seuraavasta yhtälöstä:
POVERR UN,2 = – Dv,1/ kv,1
jossa
POVERR UN,2 on toinen ylimenoteho [kW]
kv,1 on veline-kuvaajan 1 kaltevuus [g CO2/kWs]
Dv,1 on veline-kuvaajan 1 vakio [g CO 2/s].
3.9. Kaikki tämän liitteen B6b kohdan 3.1 mukaisesti laske tut arvot Pi ja Pmi, jotka ovat pienem piä kuin POVERR UN,2, 
asete taan arvoon POVERR UN,2, jotta vältetään negat iiviset arvot, joilla ei ole merkitystä CO2-päästöjen kannalta.
3.10. Lasketaan uudelleen arvot Pm,j2 kullekin WLTC-syklin yksittäiselle jaks olle tämän liitteen B6b kohdassa 3.4 esitetyillä 
yhtälöillä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/392 26.11.2021  
3.11. Lasketaan sitten uusi ajoneuvok ohtainen veline-kuvaa ja 2 käyttäen tämän liitte en B6b kohdassa 3.6 kuvattua 
lineaar ista regressiota. Veline-kuvaaja 2 saadaan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,j = (kv,2 x Pm,j2) + Dv,2
jossa
MCO2,j on CO 2-päästöjen keskimääräinen massa jaks olla j [g/s]
Pm,j2 on arvon POVERR UN,2 avulla laskettu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkastelta vassa vaiheessa j 
[kW]
kv,2 on veline-kuvaajan 2 kaltevuus [g CO2/kWs]
Dv,2 on veline-kuvaajan 2 vakio [g CO 2/s].
3.12. Seuraavas sa vaiheessa lasket aan kullekin WLTC-syklin yksittäiselle vaiheelle arvot Pi,j, jotka saadaan tavoitenopeus ­
prof iilista seuraa valla yhtälöllä:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
jossa
Pi,j2 on arvon POVERR UN,2 avulla laske ttu keskimääräinen tavoiteteho tarkaste ltavassa vaiheessa j [kW]
Pi,2 on arvon POVERR UN,2 avulla laske ttu tavoitet eho ajalla (i–1)–(i) [kW]
t0 on aika tarkastelta van vaiheen j alussa [s]
tend on aika tarkastelta van vaiheen j lopussa [s]
n on aika-askelt en lukumäärä tarkaste ltavassa vaiheessa
j on tarkastelta van WLTC-vaiheen järjestysnumero.
3.13. Lasketaan seuraa vaks i CO2-päästöjen massan muutos jakso lla j [g/s] seuraa vasta yhtälöstä:
ΔCO 2,j = kv,2 x (Pi,j2 - Pm,j2)
jossa
ΔCO 2,j on CO 2-päästöjen massan muutos jaks olla j [g/s]
kv,2 on veline-kuvaajan 2 kaltevuus [g CO2/kWs]
Pi,j2 on arvon POVERR UN,2 avulla laske ttu keskimääräinen tavoiteteho tarkaste lujaksoll a j [kW]
Pm,j2 on arvon POVERR UN,2 avulla laske ttu keskimääräinen todellinen/mitattu teho tarkaste lujaksol la j [kW]
j on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe tai koko sykli.
3.14. Lasketaan lopullinen ajomatka- ja nopeusk orjattu CO2-päästöjen massa jaks olla j seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
jossa
MCO2,j,2b on ajoma tka- ja nopeusk orjattu CO2-päästöjen massa jaks olla j [g/km]
MCO2,j,k on CO 2-päästöjen massa jaks olla j [g/km], liittee n B7 tauluk on A7/1 vaiheen k mukaisesti
ΔCO 2,j on CO 2-päästöjen massan muutos jaks olla j [g/s]
tj on tarkastelujakson j kesto [s]
dm,j on tarkastelujaksolla j ajettu todellinen matka [km]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/393  
di,j on tarkastelujakson j tavoitea jomatka [km]
j on tarkastelujakso j, joka voi olla syklin vaihe (p) tai koko sykli (c)
k on 1, jos tarkaste lujakso j on syklin vaihe, tai 2, jos tarkaste lujakso j on koko sykli.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/394 26.11.2021  
LIITE B7 
Laskelma t 
1. YLEISET VAATIMUK SET
1.1. Ellei liitte essä B8 nimenomaisesti toisin mainita, NOVC-HEV -, OVC-HEV - NOVC-FC HV- ja täyssähk öajo­
neuv oihin sove lletaan kaikkia tässä liittees sä vahviste ttuja vaatimuks ia ja menette lyjä.
1.2. Tämän liittee n kohdassa 1.4 kuvattuja laskenta vaiheita sovelletaan ainoastaan täyspoltt omoottori ajo­
neuv oihin.
1.3. Testitulosten pyöristäminen
1.3.1. Laske lmien välivaiheiden tulok sia ei pyöristetä, ellei välip yöristystä vaadita.
1.3.2. Lopulliset kriteer ipäästöj en tulok set pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti kerr alla 
sovellettavassa pääst östandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä 
numerolla.
1.3.3. NO x-korjauskerr oin KH ilmoitetaa n pyöristettynä kahden desimaalin tarkkuuteen tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
1.3.4. Laimennuske rroin DF ilmoitetaa n pyöristettynä kahden desimaalin tarkkuuteen tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
1.3.5. Standardeihin liittymätt ömien tieto jen osalta toimitaan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.
1.4. Poltto moottori lla varustettujen ajoneuv ojen lopulliste n testitulost en laske misessa käytettä vä vaiheittainen 
menett ely
Laske taan tulokset tauluk ossa A7/1 esitetyssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitet yt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakkee ssa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat 
lisälask elmat.
Taulukk oa sove llettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
c täysi sovelletta va sykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe
i kaikki sovellettavat kriteeripäästöj en kompon entit paitsi CO 2
CO 2 CO 2-päästöt.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/395  
Taulukko A7/1
Lopullisten testitulosten laskentamenetelmä (FE koskee ainoas taan tasoa 1B) 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Liite B6 Testin raakatuloks et Massapäästöt
Tämän liitteen kohdat 3–3.2.2Mi,p,1, g/km,
MCO2,p,1 , g/km.
2 Tulos vaiheesta 1 Mi,p,1, g/km,
MCO2,p,1 , g/km.Syklin yhdistett yjen arvojen 
laskemin en:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp jossa
Mi/CO2,c,2 = päästötulokset koko syklissä
dp = ajomatkat syklin vaiheissa pMi,c,2, g/km,
MCO2,c,2 , g/km.
2b
Tämä liite 
koskee aino ­
astaan tasoa 
1ATulos vaiheesta 1
Tulos vaiheesta 2MCO2,p,1 , g/km,
MCO2,c,2 , g/km.CO 2-päästötulost en korjaaminen 
tavoitenopeuden ja ajomatkan suhteen
Liite B6b
Huom. Koska myös ajoma tka 
korjataan, on viittauksia ajomatkaan 
tästä laskenta vaiheesta lähtien 
pidettävä viittauksina 
tavoiteajomatkaan.MCO2,p,2b , g/km,
MCO2,c,2b , g/km.
3 Taso 1A
Tulos vaiheesta 2bMCO2,p,2b , g/km,
MCO2,c,2b , g/km.RCB-k orjaus
Liite B6, lisäys 2MCO2,p,3 , g/km,
MCO2,c,3 , g/km.
Taso 1B
Tulos vaiheesta 1
Tulos vaiheesta 2MCO2,p,1 , g/km,
MCO2,c,2 , g/km.RCB-k orjaus
Liite B6, lisäys 2MCO2,p,3 , g/km,
MCO2,c,3 , g/km.
4a Tulos vaiheesta 2
Tulos vaiheesta 3Mi,c,2, g/km,
MCO2,c,3 , g/km.Päästöjen testausmenett ely kaikille 
jaks oittaisesti rege neroituvilla 
järjestelmillä varustetuill e ajoneuvoille, 
Ki
Liite B6, lisäys 1.
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
tai
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
ja
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
tai
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
Ki:n määr ittämisessä käytettävä 
summaava tai kertova tekijä.Mi,c,4a, g/km,
MCO2,c,4a , g/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/396 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Jos Ki-ker rointa ei sovelleta:
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b Tulos vaiheesta 3
Tulos vaiheesta 4aMCO2,p,3 , g/km,
MCO2,c,3 , g/km,
MCO2,c,4a , g/km.Jos Ki-ker rointa sovelletaan, linjataan 
vaiheittaiset CO2-tuloks et syklin 
yhdistettyy n arvoon:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
syklin kunkin vaiheen p osalta
jossa
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Jos Ki-ker rointa ei sovelleta:
MCO2,p,4 = MCO2,p,3MCO2,p,4 , g/km
4c Tulos vaiheesta 4a Mi,c,4a, g/km,
MCO2,c,4a , g/km.Jos näitä arvoja käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen, kriteeripäästöt ja CO2- 
päästöjen massa kerrotaan tämän 
säännön kohdan 8.2.4 mukaisesti 
määr itetyllä sisäänajok ertoimella:
Mi,c,4c = RIC (j) × Mi,c,4a
MCO2,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,c,4a
Jos näitä arvoja ei käytetä tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,c,4c;
MCO2,c,4c
Lasketaan polttoai netehokkuus 
(FE c,4c_tem p) liitteen B6 kohdan 6 
mukaisesti.
Jos tätä arvoa käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen, 
polttoainet ehokkuuden arvo kerro taan 
tämän säännön kohdan 8.2.4 
mukaisesti määr itetyllä 
sisäänajok ertoimella:
FEc,4c = RIFE (j) x FEc,4c_tem p
Jos näitä arvoja ei käytetä tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l
5
Yhden testin 
tulosTulos vaiheista 4b 
ja 4cMCO2,c,4c , g/km,
MCO2,p,4 , g/kmTaso 1A:
ATCT -korjataan arvot MCO2 ,c,4c ja MCO2, 
p,4 liitteen B6a kohdan 3.8.2 mukaisesti.
Taso 1B:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,c,5 , g/km,
MCO2,p,5 , g/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/397  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Mi,c,4a, g/km,
FEc,4c, km/lSovelletaan liitteen C4 mukaisesti 
laskett uja huononemisker toimia 
kriteeripäästöje n arvoihin.
Jos näitä arvoja käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseen, seuraa via vaiheita 
(6–10) ei vaadita, ja tämän vaiheen tulos 
on lopullinen tulos.Mi,c,5, g/km,
FEc,5, km/l.
6 Taso 1A
Tulos vaiheesta 5Kaiki ssa testeissä:
Mi,c,5, g/km,
MCO2,c,5 , g/km,
MCO2,p,5 , g/km.Määr itetään testiarvojen keskiar vo ja 
ilmoitettu arvo.
Liitt een B6 kohdat 1.2–1.2.3.Mi,c,6, g/km,
MCO2,c,6 , g/km,
MCO2,p,6 , g/km.
MCO2,c,declared , g/km.
Taso 1B
Tulos vaiheesta 5FEc,5, km/l Määr itetään testiarvojen keskiar vo ja 
ilmoitettu arvo.
Liitt een B6 kohdat 1.2–1.2.3.
Muunnetaan arvosta FEc,declared arvoon 
MCO2,c,declared soveltuvalta sykliltä 
liitteen B7 kohdan 6 mukaisesti. Tätä 
varten käytetään sove ltuvan syklin 
kriteeripäästöjä.FEc,declared , km/l
FEc,6, km/l
MCO2,c,declared , g/km.
7 Taso 1A:
Tulos vaiheesta 6MCO2,c,6 , g/km,
MCO2,p,6 , g/km,
MCO2,c,declared , g/km.Yhdenmukaistetaan vaihek ohtaiset 
arvot.
Liitt een B6 kohta 1.2.4
ja
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 , g/km,
MCO2,p,7 , g/km.
Taso 1B:
Tulos vaiheesta 5
Tulos vaiheesta 6MCO2,c,5 , g/km,
MCO2,p,5 , g/km,
MCO2,c,declared , g/km.Yhdenmukaistetaan vaihek ohtaiset 
arvot.
Liitt een B6 kohta 1.2.4MCO2,p,7 , g/km.
8
Testiajoneu ­
von tulok set 
tyyppi 1 -tes­
tistäTaso 1A:
Tulos vaiheesta 6
Tulos vaiheesta 7Mi,c,6, g/km,
MCO2,c,7 , g/km,
MCO2,p,7 , g/km.Lasketaan polttoai neenkulutus (FC) 
tämän liitte en kohdan 6 mukaisesti.
Poltto aineenkulutus lasket aan 
sove ltuvalta sykliltä ja sen vaiheilta 
erikse en. Tällöin
a)käytetään soveltuvan vaiheen tai 
syklin CO2-arvoja
b)käytetään koko syklin kriteeripääs ­
töjä
ja
Mi,c,8 = Mi,c,6
MCO2,c,8 = MCO2,c,7
MCO2,p,8 = MCO2,p,7FC c,8, l/100 km,
FC p,8, l/100 km,
Mi,c,8, g/km,
MCO2,c,8 , g/km,
MCO2,p,8 , g/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/398 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Taso 1B:
Tulos vaiheista 5
Tulos vaiheista 7Mi,c,5, g/km,
MCO2,p,7 , g/km.Lasketaan polttoai neenkulutus ja 
muunnetaan se 
polttoainet ehokkuuden arvoksi 
ainoastaan vaihek ohtaisen arvon osalta 
tämän liitte en kohdan 6 mukaisesti.
Poltto aineenkulutus lasket aan vaiheilta 
erikse en. Tällöin
a)käytetään soveltuvan vaiheen CO 2- 
arvoja
b)käytetään koko syklin kriteeripääs ­
töjä
ja
Mi,c,8 = Mi,c,5
FEc,8 = FEc,6FC p,8, l/100 km,
FEp,8, km/l,
Mi,c,8, g/km,
FEc,8, km/l.
9
Interpolointi -
perheen tulos
Taso 1A
Lopullinen 
kriteeripääs ­
tötulosTulos vaiheesta 8 Kukin H- ja 
L-konfiguraation 
testia joneuv o:
Mi,c,8, g/km,
MCO2,c,8 , g/km,
MCO2,p,8 , g/km,
FC c,8, l/100 km,
FC p,8, l/100 km,
FEc,8, km/l,
FEp,8, km/l.Taso 1A:
Jos ajoneuv on H lisäksi testattiin 
ajoneuvo L ja tapaukse n mukaan 
ajoneuvo M, kriteer ipäästötul oksek si 
otetaan suurem pi näistä kahdesta tai 
tapaukse n mukaan kolmesta arvosta ja 
kirjataan se arvoksi Mi,c.
Yhdiste ttyjen THC- ja NO x-pääst öjen 
tapaukse ssa käytetään summan 
suur inta arvoa, joka koskee joko 
ajoneuvoa H tai L, tai tapauksen 
mukaan tyyppih yväk syntäar vona 
pidetään ajoneuvoa M.
Jos L-konfiguraat ion ajoneuv oa ei 
testa ttu,
Mi,c = Mi,c,8
Tasot 1A ja 1B
CO 2:n, FE:n ja FC:n osalta käytetään 
vaiheessa 8 saatuja arvoja, ja CO2-arvot 
pyöristetään tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti kahteen desimaaliin ja 
FE- ja FC-ar vot pyöristetään tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti 
kolmeen desimaaliin.Mi,c, g/km,
MCO2,c,H , g/km,
MCO2,p,H , g/km,
FC c,H, l/100 km,
FC p,H, l/100 km,
FEc,H, km/l,
FEp,H, km/l,
ja jos testattiin 
L-konfiguraation 
ajoneuvo:
MCO2,c,L , g/km,
MCO2,p,L , g/km,
FC c,L, l/100 km,
FC p,L, l/100 km,
FEc,L, km/l,
FEp,L, km/l.
10
Yksittäisen 
ajoneuvon 
tulos
Lopullinen 
CO2- ja 
FC-tulosTulos vaiheesta 9 MCO2,c,H , g/km,
MCO2,p,H , g/km,
FC c,H, l/100 km,
FC p,H, l/100 km,
FEc,H, km/l,
FEp,H, km/l,
ja jos testattiin 
L-konfiguraation 
ajoneuvo:
MCO2,c,L , g/km,Lasketaan interpolointiperheen 
yksittäist en ajoneuvojen 
polttoaineenkulutus, 
polttoainet ehokkuus ja CO 2-pääst öt.
Tämän liitteen kohta 3.2.3.
Lasketaan ajovastusmatr iisiperheen 
yksittäist en ajoneuvojen 
polttoaineenkulutus, 
polttoainet ehokkuus ja CO 2-pääst öt.
Tämän liitteen kohta 3.2.4.MCO2,c,ind g/km,
MCO2,p,ind , g/km,
FC c,ind l/100 km,
FC p,ind, l/100 km,
FEc,ind, km/l,
FEp,ind, km/l.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/399  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
MCO2,p,L , g/km,
FC c,L, l/100 km,
FC p,L, l/100 km,
FEc,L, km/l,
FEp,L, km/l.CO 2-päästöt ilmaistaan grammoina 
kilometr iä kohti (g/km) pyöristettynä 
lähim pään kokonaislukuun.
Poltto aineenkulutusar vot pyöristetään 
tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti yhden desimaalin 
tarkkuuteen (l/100 km).
Poltto ainet ehokkuusar vot pyöristetään 
tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti yhden desimaalin 
tarkkuuteen (km/l).
2. LAIMENNETUN PAKOKAASUN TILAVUUDEN MÄÄRITT ÄMINEN
2.1. Tilav uuden määr ittäminen käytettäessä säädettä vää laimennuslaitetta, jossa virtaus on vakio tai vaihtuva
Virtaamaa mitataan jatkuvasti. Mitataan kokonaistila vuus koko testin ajalta.
2.2. Tilav uuden määr ittäminen käytettäessä syrjäytyspum pulla varustettua säädettävää laimennuslait etta
2.2.1. Tilav uus lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
V¼V0×N
jossa
V on laimennetun kaasun tilavuus (litraa/te sti) (ennen korjausta)
V0 on syrjäytyspump un siirtämän kaasun tilavuus testausolosuhteissa (litraa/kier ros)
N on kier rosten määrä testiä kohti.
2.2.1.1. Tilav uuden korjaus vakio-olosuhte isiin
Korjataan laimennetun kaasun tilavuus vakio-olosuhteisi in seuraa van yhtälön mukaisesti:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
jossa
K1¼273,15ðKÞ
101,325ðkPaÞ¼2,6961
PB on ulkoilman paine testihuoneessa [kPa]
P1 on syrjäytyspump un imupuolen alipaine [kPa] ulkoilman paineeseen nähden
Tp on syrjäytyspum ppuun menevän laimennetun pakokaasun lämpötilan aritmeettinen keskiar vo 
testin aikana [K].FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/400 26.11.2021  
3. PÄÄSTÖJEN MASS A
3.1. Yleiset vaatimukset (tapauksen mukaan)
3.1.1. Olettaen, että puristusvaikutuksi a ei ilmene, kaikkia moottori n imu-, palamis-, ja pakoprosessissa 
esiintyviä kaasuja voidaan pitää ihanteel lisina Avogadron hypotees in mukaan.
3.1.2. Ajoneuv osta testin aikana tulleen kunkin kaasumaisen yhdisteen massa M määr itetään volumetr isen 
pitoisuuden ja kyseisen kaasun tilavuuden tulona huomioiden seuraavat tiheydet vertailuolosuht eissa 
273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa:
Hiilimonoksidi (CO) ρ¼1,25 g/l
Hiilidioks idi (CO 2) ρ¼1,964 g/l
Hiilivedyt:
bensiinin (E0) (C1H1,85) osalta ρ¼0,619 g/1
bensiinin (E10) (C1H1,93 O0,033 ) osalta ρ¼0,646 g/l
dieselin (B0) (C1Hl,86) osalta ρ¼0,620 g/1
dieselin (B7) (C1H1,86O0,007 ) osalta ρ¼0,625 g/l
nestekaa sun (C1H2,525 ) osalta ρ¼0,649 g/l
maakaasun/biometaanin (CH 4) osalta ρ¼0,716 g/l
etanolin (E85) (C1H2,74O0,385 ) osalta ρ¼0,934 g/l
Typen oksidit (NO x) ρ¼2,05 g/1
NMHC:n massan laske misessa käytetyn tiheyden on oltav a sama kuin kaikkien hiilivetyjen lämpöti lassa 
273,15 K (0 °C) ja paineessa 101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoai neesta. Propaanin massan 
laskemisessa (ks. liitteen B5 kohta 3.5) käytettä vä tihey s on 1,967 g/l vakio-olosuhteissa.
Jos jotakin polttoainetyy ppiä ei ole lueteltu tässä kohdassa, kyseisen polttoaineen tihey s lasketaa n tämän 
liitte en kohdassa 3.1.3 annetusta yhtälöstä.
3.1.3. Kaikkien hiilivetyjen tihey s lasketa an kunkin vertailupolttoaineen, jonka kesk imääräinen koostumus on 
CXHYOZ, osalta seuraavasta yleisestä yhtälöstä:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
jossa
ρTHC on kaikkien hiilivetyjen ja muiden hiilivetyjen kuin metaanin tihey s [g/l]
MW C on hiilen moolimassa (12,011 g/mol)
MW H on vedyn moolimassa (1,008 g/mol)
MW O on hapen moolimassa (15,999 g/mol)
VM on ihannekaasun moolitila vuus lämpöti lassa 273,15 K (0° C) ja paineessa 101,325 kPa 
(22,413 l/mol)
H/C on polttoaineen CXHYOZ vety-hiilisuhde
O/C on polttoaineen CXHYOZ happi-hiilisuhde.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/401  
3.2. Päästöjen massan laskemin en
3.2.1. Kaasumaisten yhdisteiden päästöjen massa lasketaa n seuraavilla yhtälöillä:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
jossa
Mi on yhdisteen i päästöjen massa testissä tai vaiheessa [g/km]
Vmix on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä tai vaiheessa ilmaistuna l/test i tai l/vaihe ja 
korjattuna vakio-olosuhte isiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)
ρi on yhdisteen i tiheys (g/l) normaaliläm pötilassa ja -paineessa (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)
KH on kosteusk orjauskerr oin, jota sovelletaan vain typen oksidien (NO 2 ja NO x) päästöjen massaan 
testiä tai vaihetta kohti
Ci on yhdistee n i pitoisuus laimennetussa pakokaasussa ilmaistuna ppm:nä ja korjattuna 
laimennusilman sisältämällä yhdisteen i määrällä
d on sove llettavassa WLTC-testisyklissä ajettu matka [km]
n on sove llettavan WLTC-syklin vaiheiden lukumäärä.
3.2.1.1. Kaasumaisen yhdiste en pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjataan laimennusilman sisältämällä 
kaasumaisen yhdisteen määrällä seuraa vasti:
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
jossa
Ci on kaasumaisen yhdiste en i pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjattuna laimennusilman 
sisältämällä yhdisteen i määrällä [ppm]
Ce on kaasumaisen yhdistee n i mitattu pitoisuus laimennetussa pakokaasussa [ppm]
Cd on kaasumaisen yhdistee n i pitoisuus laimennusilmassa [ppm]
DF on laimennusker roin.
3.2.1.1.1. Laimennuske rroin DF laske taan asianomaista polttoainetta koskevasta yhtälöstä (tapauk sen mukaan):
DF¼13,4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4bensiini (E10) ja diesel (B0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4bensiini (E0)
DF¼13,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4diesel (B7)
DF¼11,9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4nestekaa su
DF¼9,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4maakaasu/biometaani
DF¼12,5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4etanoli (E85)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/402 26.11.2021  
DF¼35,03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4vety
Vetyä koske vassa yhtälössä
CH2O on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun vesipitoi suus tilavuusprosentteina
CH2O-D A on laimennusilman vesipit oisuus tilavuusprosentt eina
CH2 on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun vetypitoi suus [ppm].
Jos jotakin polttoai netyyppiä ei ole lueteltu tässä kohdassa, kyseisen polttoaineen laimennusker roin 
lasketaan tämän liitteen kohdassa 3.2.1.1.2 annetuista yhtälöistä.
Jos valmista ja käyttää laimennusk errointa, joka kattaa useita vaiheita, sen on lasketta va laimennusk erroin 
käyttämällä kaasumaiste n yhdistei den keskipitoisuutta asianomaisissa vaiheissa.
Kaasumaisen yhdisteen kesk ipitoisuus lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
jossa
Ci¯on kaasumaisen yhdistee n keskipit oisuus
Ci,phase on pitoisuus kussakin vaiheessa
Vmix,pha ­
seon tilavuus Vmix vastaav assa vaiheessa
n on vaiheiden lukumäärä.
3.2.1.1.2. Laimennuske rroin DF laske taan kunkin vertailupolttoain een, jonka kesk imääräinen koostumus on 
CxHyOz, osalta seuraa vasta yleisestä yhtälöstä:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
jossa
X¼100×x
xþy
2þ3,76 xþy
4 – z
2��
CCO2 on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO2-pitoisuus tilavuusprosentt eina
CHC on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun HC-pit oisuus ppm hiiliekvivalenttina
CCO on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO-pitoisuus [ppm].
3.2.1.1.3. Metaanin mittaus
3.2.1.1.3.1. Kun metaanimittaus tehdään kaasukromatog rafiin yhdistet yllä FID-analysaattor illa (GC-FID), NMHC:n 
arvo laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/403  
jossa
CNMHC on laimennetun pakokaasun korjattu NMHC-pit oisuus ppm hiiliekvivalenttina
CTHC on laimennetun pakokaasun THC-pitoi suus ppm hiiliekvivalenttina ja korjattuna THC:n 
määrällä laimennusilmassa
CCH4 on laimennetun pakokaasun CH 4-pitoisuus ppm hiiliekvivalenttina ja korjattuna CH 4:n 
määrällä laimennusilmassa
RfCH4 on FID:n metaanivast etek ijä määr itettynä liittee n B5 kohdan 5.4.3.2 mukaisesti.
3.2.1.1.3.2. Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattori lla, NMHC-pit oisuuden laskeminen riippuu nolla- ja 
kalibrointisäädössä käytettä västä kalibrointikaasusta ja -menete lmästä.
Jos THC-mittauk siin käytetään FID-analysaatt oria ilman NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla 
tavalliseen tapaan.
Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n kanssa, voidaan sovelt aa seuraa via menet elmiä:
a)propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n
b)metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi.
On erittäin suosit eltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kulke valla metaani-ilmaseoks ella.
Menete lmässä a laske taan CH 4- ja NMHC-pit oisuus seuraavista yhtälöistä:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – EEÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Jos RfCH4 < 1,05, se voidaan jättää pois edellä olevasta CCH4-yhtälöstä.
Menete lmässä b laske taan CH 4 - ja NMHC-pit oisuus seuraa vista yhtälöistä:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – EEÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
jossa
CHCðw=NMC Þon HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi [ppm C]
CHCðw=oNMC Þon HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n [ppm C]
RfCH4 on metaanivast eteki jä määr itettynä liitteen B5 kohdan 5.4.3.2 mukaisesti
EM on metaanihy ötysuhde määr itettynä tämän liitteen kohdan 3.2.1.1.3.3.1 mukaisesti
EE on etaanih yötysuhde määr itettynä tämän liitte en kohdan 3.2.1.1.3.3.2 mukaisesti.
Jos RfCH4 < 1,05, se voidaan jättää pois menete lmän b CCH4- ja CNMHC -yhtälöstä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/404 26.11.2021  
3.2.1.1.3.3. Metaanierottimen (NMC) muunnostehokkuus
NMC:tä käytetään muiden hiilivetyjen kuin metaanin poistamiseen kaasunä ytteestä hapettamalla hiilivedyt 
metaania lukuun ottamatta. Ihant eellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia ja muiden hiilivetyjen 
muunnos etaanina 100 prosenttia. NMHC:n mittaamisek si tarkasti nämä kaksi tehokk uutta on 
määr itettä vä ja niitä on käytettä vä NMHC-päästöjen laskem isek si.
3.2.1.1.3.3.1. Metaanimuunnoksen tehokkuus EM
Ohjataan metaani-ilma-kalibrointikaasua FID-analysaattor iin NMC:n läpi ja ohittamalla se. Kirjataan 
molemmat pitoisuudet. Määr itetään tehokkuus käyttäen seuraavaa yhtälöä:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
jossa
CHCðw=NMC Þon HC-pitoisuus, kun CH 4 virtaa NMC:n läpi [ppm C]
CHCðw=oNMC Þon HC-pitoisuus, kun CH 4 ohittaa NMC:n [ppm C].
3.2.1.1.3.3.2. Etaanimuunnoksen tehokk uus EE
Ohjataan etaani-ilma-kalibrointikaasua FID-analysaattor iin NMC:n läpi ja ohittamalla se. Kirjataan 
molemmat pitoisuudet. Määr itetään tehokkuus käyttäen seuraavaa yhtälöä:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
jossa
CHCðw=NMC Þon HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi [ppm C]
CHCðw=oNMC Þon HC-pitoisuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n [ppm C].
Jos NMC:n etaanimuunnok sen tehokkuus on 0,98 tai suurempi, EE:n arvoksi asetetaan seuraa vissa 
laskelmissa 1.
3.2.1.1.3.4. Jos metaani-FID kalibroidaan erottimella, EM on 0.
Tällöin tämän liitteen kohdassa 3.2.1.1.3.2 (menetelmä b) esitetty CCH4 laskemiseen käytettävä yhtälö saa 
seuraa van muodon:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
Tämän liitte en kohdassa 3.2.1.1.3.2 (menetelmä b) esitetty CNMHC :n laskemiseen käytettävä yhtälö saa 
seuraa van muodon:
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
NMHC:n massan laske misessa käytetyn tiheyden on oltav a sama kuin kaikkien hiilivetyjen lämpöti lassa 
273,15 K (0 °C) ja paineessa 101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoai neesta.
3.2.1.1.4. Pitoisuuden virtaamapainot etun aritmeettisen keskiar von laskem inen
Seuraav aa laske ntamenetelmää sovelletaan sellaisiin CVS-järj estelmiin, joita ei ole varustettu 
lämmön vaihtimella tai joiden lämmön vaihdin ei ole liitteen B5 kohdan 3.3.5.1 mukainen.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/405  
Tätä pitoisuuden virtaamapainotetun aritmeettisen keskiar von laske ntaa on käytettä vä kaikissa jatkuvissa 
laimennetuissa mittauksissa, hiukkasmäärä mukaan luettuna (jos hiukkasmäärän mittausta vaaditaan). 
Sitä voidaan sove ltaa valinnaisesti CVS -järjestelm iin, joissa on liitteen B5 kohdan 3.3.5.1 mukainen 
lämmön vaihdin.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
jossa
Ce on pitoisuuden virtaamapainot ettu aritmeettinen keskiar vo
qVCVSðiÞ on CVS: n virtaama ajank ohtana t¼i×Δt [m3/min]
CðiÞ on pitoisuus ajankohtana t¼i×Δt [ppm]
Δt on näytteenotto väli [s]
V on CVS: n kokonaistilavuus [m3]
n on testaus aika [s].
3.2.1.2. NO x:n kosteus korjausker toimen laskem inen
Kosteuden vaikutuksen korjaamiseksi typen oksideista saatuihin tuloksiin sove lletaan seuraa via yhtälöitä:
KH¼1
1 – 0,0329×ðH – 10,71Þ
jossa
H¼6,211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
ja
H on ominaisk osteus vesihö yrygrammoina kuivan ilman kilogrammaa kohti
Ra on ilman suht eellinen kosteus [%]
Pd on kylläisen höyryn paine ympär istön lämpötilassa [kPa]
PB on ilmanpai ne testihuoneessa [kPa].
KH-k erroin laske taan testisyklin kullekin vaiheelle.
Ympäristön lämpötila ja suht eellinen koste us määr itellään kunkin vaiheen aikana jatkuvalla mittauksella 
saatujen arvojen aritmeettisena keskiar vona.
3.2.2. Puristussytytysmoott orien hiilivetypääst öjen massan määr ittäminen
3.2.2.1. HC-pit oisuuden aritmeettinen keskiar vo, jota käytetään puristussytytysmoott orien HC-pääst öjen massan 
laskemiseen, lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
jossa
∫t2
t1CHCdton lämmitetyn FID:n lukeman integraali testin aikana (t1–t2)
Ce on laimennetusta pakokaasusta mitattu HC-pit oisuus ppm Ci, korvaa CHC:n kaikissa 
vastaav issa yhtälöissä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/406 26.11.2021  
3.2.2.1.1. Laimennusilman HC-pitoisuus määr itetään laimennusilmapusseista. Tehdään tämän liitteen kohdan 
3.2.1.1 mukainen korjaus.
3.2.3. Interpolointiperheen yksittäist en ajoneuv ojen polttoaineenkulutuksen, polttot ehokkuuden ja CO2- 
pääst öjen laskeminen
3.2.3.1. Poltto aineenkulutus, polttoai netehokkuus ja CO 2-päästöt käyttämättä interpoloi ntimenet elmää 
(ts. käytetään vain ajoneuvoa H)
Tämän liitte en kohtien 3.2.1–3.2.1.1.2 mukaisesti lasketun CO2-arvon ja tämän liitteen kohdan 6 
mukaisesti lasket un polttoai netehokkuuden/poltt oaineenkulutuksen katsotaan koskevan kaikkia 
interpolointiperheen yksittäisiä ajoneuvoja, eikä interpol ointimenete lmää sovelleta.
3.2.3.2. Poltto aineenkulutus ja CO 2-päästöt käyttämällä interpol ointimenete lmää
Interpolointiperheen kaikkien yksittäisten ajoneuvojen CO2-päästöt ja polttoai neenkulutus voidaan laskea 
tämän liitteen kohtien 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 mukaisesti.
3.2.3.2.1. Testiajoneuv ojen L ja H polttoai neenkulutus ja CO2-päästöt
Seuraav issa laskelmissa käytettävät testia joneuv ojen L ja H CO 2-päästöjen massat syklissä MCO 2 – Lja 
MCO 2 – Hja sen vaiheissa p MCO 2 – L,p ja MCO 2 – H,p otetaan tauluk on A7/1 vaiheesta 9.
Myös polttoai neenkulutusar vot oteta an tauluk on A7/1 vaiheesta 9. Niihin viitataan arvoina FC L,p ja FC H,p.
3.2.3.2.2. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuk sen laskeminen
Jos interpoloi ntiperhe perustuu yhteen tai useampaan ajovastusperheeseen, yksittäinen ajovastus lasketaan 
ainoastaan kyseiseen ajoneuv oon sove llettavasta ajovastusperheestä.
3.2.3.2.2.1. Yksittäisen ajoneuvon massa
Interpolointimenetelmässä käytetään syöteti etoina ajoneuvojen H ja L testimassoja.
TM ind [kg] on yksittäisen ajoneuvon testimass a tämän säännön kohdan 3.2.25 mukaisesti.
Jos testia joneuv oille L ja H käytetään samaa testimassaa, massaks i TM ind asetetaan interpolointimene ­
telmässä testia joneuvon H massa.
3.2.3.2.2.2. Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus
3.2.3.2.2.2.1. Interpolointimenetelmässä käytetään syöteti etoina testia joneuvoihin L ja H valittujen renkaiden todellisia 
RRC-ar voja RR L ja RR H. Ks. liitteen B4 kohta 4.2.2.1.
Jos ajoneuvon L tai H etu- ja taka-akse lin renkaiden RRC-ar vot ovat erilaiset, lasketaa n vierintäv astust en 
painot ettu keskiar vo tämän liitteen kohdassa 3.2.3.2.2.2.3 esitetystä yhtälöstä.
3.2.3.2.2.2.2. Yksittäiseen ajoneuv oon asennettujen renkaiden vierintäv astusker toimen RR ind arvoksi asetetaan 
soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle liitteen B4 tauluk ossa A4/2 annettu RRC-ar vo.
Jos yksittäiset ajoneuv ot voidaan varustaa täydellä vakiop yörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä 
talvirengas sarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman 
pyöriä, lisäp yöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.
Jos etu- ja taka-ak selin renkaiden energiatehokkuusluokka-ar vot ovat erilaiset, käytetään tämän liitte en 
kohdassa 3.2.3.2.2.2.3 annetusta yhtälöstä laskettua painotett ua kesk iarvoa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/407  
Jos testia joneuv oihin L ja H on asennettu samat renkaat tai renkaat, joiden vierintäv astusker roin on sama, 
interpolointimenetelmässä käytettäväksi arvoksi RR ind asetetaan arvo RR H.
3.2.3.2.2.2.3. Vier intäv astusten painotet un keskiar von laskem inen
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
jossa
x on ajoneuv o L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo.
RR L, FA ja RR H,FA ovat ajoneuvojen L ja H etuakse lien renkaiden todelliset vierintäv astusker toimet 
[kg/t onnia]
RR ind, FA on yksittäisen ajoneuv on etuak selin renkaiden vierintäv astusker toimen arvo 
liitteen B4 tauluk ossa A4/2 annetun sove ltuvan renkaan energiat ehokkuusluokan 
mukaisesti [kg/tonnia]
RR L,RA ja RR H,RA ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien renkaiden todelliset vierintävastusker toim et 
[kg/t onnia]
RR ind,RA on yksittäisen ajoneuvon taka-akse lin renkaiden vierintäv astusker toimen arvo 
liitteen B4 tauluk ossa A4/2 annetun sove ltuvan renkaan energiat ehokkuusluokan 
mukaisesti [kg/tonnia]
mp x,FA on ajokunt oisen ajoneuv on massan osuus etuakselilla.
Arvoa RR x ei saa pyöristää tai luokite lla renkaan energiat ehokkuusluokkiin.
3.2.3.2.2.3. Yksittäisen ajoneuvon ilmanvastus
3.2.3.2.2.3.1. Lisävaruste iden aerodynaamisen vaikutukse n määr ittäminen
Mitataan kaikkien ilmanv astukse en vaikutta vien lisävarusteiden ja korimuotojen ilmanv astus 
tuulitunnelissa, joka vastuuviranomaisen varmentamana täyttää liitteen B4 kohdan 3.2 vaatimuks et.
Interpolointimenetelmän soveltamiseksi mitataan yhteen ajovastusperheeseen kuuluvien lisävarusteiden 
ilmanv astus samalla tuulennopeudella, joka on joko vlow tai vhigh, mieluiten vhigh, liitteen B4 kohdan 6.4.3 
mukaisesti. Jos arvoa vlow tai vhigh ei ole (esim. jos ajoneuvon VL ja/tai VH ajovastus on mitattu rullausmene ­
telmällä), aerodynaaminen voima lasketaan samalla tuulennopeudella, joka on vähintään 80 km/h ja 
enintään 150 km/h. Ryhmän 1 ajoneuvoj en osalta se mitataan samalla tuulennopeudella, joka on enintään 
150 km/h.
3.2.3.2.2.3.2. Lisävaruste iden aerodynaamisen vaikutukse n määr ittäminen vaihtoeht oisella menet elmällä
Arvon Δ(C D×A f) määr ittämiseen voidaan valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella 
käyttää vaiht oehtoista menetelmää (esim. CFD-simulointia (ainoastaan taso 1A) tai liittees sä B4 esitetyistä 
kriteereistä poikk eavaa tuulitunnelia), kunhan seuraa vat vaatimukset täyttyvät:
a)Vaihtoeht oisella menetelmällä on pystyttävä mittaamaan Δ(C D×A f) tarkkuudella ±0,015 m2.
Ainoastaan taso 1A – Jos käytetään CFD-simulointia, CFD-menetelm än tarkkuus on validoitava 
vähintään kahdella arvolla Δ(C D×A f) kutakin yhteis en verrokkiajoneuv on korin lisävarustetyyppiä 
kohti ja yhteensä vähintään kahdeksalla arvolla Δ(C D×A f) kuvassa A7/1a esite tyn esimerkin mukaisesti.
b)Vaihtoeht oista menete lmää saa käyttää vain niihin aerodynamiikkaan vaikuttaviin lisävaruste ­
tyyppeihin (esim. pyörät, kori, jäähdytysilman säätöjär jeste lmät, spoiler it), joiden osalta vastaavuus on 
osoit ettu.
c)Vastuuviranomaiselle on esitett ävä näyttö a ja b alak ohdassa tark oitetusta vastaavuudesta ennen 
ajovastusperheen tyyppihy väks yntää. Kaikkien vaihtoeht oisten menete lmien validoinnin on 
perustuttava tuulitunnelimittauksiin, jotka täyttävät tämän säännön kriteeri t.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/408 26.11.2021  
d)Jos jonkin lisävarusteen arvo Δ(C D × Af) on yli kaksi kertaa niin suur i kuin sen lisävarusteen arvo Δ(C D 
× Af), josta näyttöä esitettiin, ilmanvastusta ei saa määr ittää vaihtoeht oisella menetelmällä.
e)Jos käytetään mittausmenetelmää, se on validoitav a uudelleen neljän vuoden välein. Jos käytetään 
mat emaattista menetelmää, myös simulointimalliin tai ohjelmist oon tehdyt muutokset, jotka 
todennäk öisesti mitätöivät validointirapor tin, on validoitava uudelleen.
Kuva A7/1a
Esimerkki lisävar usteide n aerodynaamisen vaikutuks en määr ittämisest ä vaihto ehtoisella menetelmällä
3.2.3.2.2.3.2.1. Kun vastuuviranomaiselle toimitetaan näyttö vaiht oehtoisen menete lmän vastaavuudesta, valmista jan on 
ilmoite ttava vaihtoe htoisessa menetelmässä käytettävä ajoneuv okonfiguraatio, joka kirjataan 
asiaankuuluviin testausselosteisiin. Vastuuviranomainen voi vaatia, että vaihtoe htoisen menete lmän 
vastaa vuus vahviste taan valitsemalla ajoneuv o valmistajan ilmoittamasta ajoneuvok onfiguraatiosta, kun 
vastaa vuus on osoitettu. Arvon Δ(CD×Af) tulos on pystyttävä mittaamaan tarkkuudella ±0,015 m2. 
Tämän menettelyn on perustuttava tuulitunnelimittauksi in, jotka täyttävät tämän säännön kriteerit. Jos 
tätä menett elyä ei ole noudate ttu, vaihtoeht oisen menete lmän hyväksyntä katsotaan mitätöi dyksi.
3.2.3.2.2.3.3. Yksittäiseen ajoneuvoon kohdistuvan aerodynaamisen vaikutukse n soveltaminen
ΔðC D×A fÞindon yksittäiselle ajoneuv olle ja testiajoneuv olle L lasketun ilmanva stusker toimen ja otsapinta- 
alan tulon ero, joka johtuu testiajoneuv oon L nähden erilaisista lisävarusteista ja korinmuodoista [m2].
Nämä ilmanv astukse n erot Δ(C D×A f) on määr itettävä tarkkuudella ±0,015 m2.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/409  
Δ(C D×A f)ind voidaan määr ittää seuraavalla yhtälöllä myös lisävarusteiden ja korinmuot ojen summalle siten, 
että tarkkuus on edelleen ±0,015 m2:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
jossa
CD on ilmanva stusker roin
Af on ajoneuv on otsapinta-ala [m2]
n on ajoneuv on niiden lisävarusteiden määrä, jotka ovat erilaiset yksittäisessä 
ajoneuvossa ja testiajoneuv ossa L
ΔðC D×A fÞion ilmanva stusker toimen ja otsapinta-alan tulon ero, joka johtuu ajoneuvon 
yksilöllisestä ominaisuudesta i; se on positiivinen, kun lisävaruste lisää ajovastusta 
testiajoneuv oon L verrattuna, ja päinv astoi n [m2].
Testiajoneuv ojen L ja H kaikkien erilaiste n arvojen Δ(C D×A f)i summan on vastattava arvoa Δ(C D×A f)LH.
3.2.3.2.2.3.4. Testiajoneuv ojen L ja H aerodynaamisen kokonaiseron määr itteleminen
Testiajoneuv ojen L ja H ilmanv astusker toimen ja otsapinta-alan tulon kokonaisero on Δ(C D×A f)LH (m2). Se 
on kirjattava .
3.2.3.2.2.3.5. Aerodynaamisten vaikutust en dokumentointi
Jos sellaisten interpolointiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen lisävarusteiden ja korinmuotojen 
ilmanv astusk ertoim en ja otsapinta-alan tulo Δ(C D×A f) kasvaa tai pienenee, jotka
a)vaikutta vat ajoneuvon ilmanva stuk seen ja
b)sisällyt etään interpolointiin,
kasvu tai pieneneminen (m2) kirjataan.
3.2.3.2.2.3.6. Aerodynaamisia vaikutuksi a koskevat lisämäärä ykset
Ajoneuv on H ilmanv astusta sovelletaan koko interpolointiperheeseen ja Δ(C D×A f)LH:n arvoksi asete taan 
nolla, jos
a)tuulitunnelissa ei pystytä mittaamaan tarkasti arvoa Δ(C D×A f) tai
b)testiajoneuv oissa H ja L ei ole toisistaan poikkea via ilmanv astuk seen vaikuttavia lisävarusteita, jotka 
sisällyt etään interpolointiin.
3.2.3.2.2.4. Lisävaruste iden aerodynaamisen vaikutukse n määr ittäminen
Testiajoneuv ojen H ja L (liitt eessä B4 määr iteltyihin) ajovastusk ertoimiin f0, f1 ja f2 viitataan seuraa vassa 
symboleilla f0,H, f1,H ja f2,H sekä f0,L, f1,L ja f2,L. Testiajoneuv olle L määr itellään mukaut ettu ajovastuskä yrä 
seuraa vasti:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
Sovelletaan pienimmän neliösumman regressiota vertailunopeuspisteisiin ja määr itetään siten mukaute tut 
ajovastusker toimet f�
0,Lja f�
2,LFLðvÞ:n laskemiseksi siten, että lineaar isen kertoimen f�
1,Larvoksi oteta an f1,H. 
Laske taan interpoloi ntiperheen yksittäisen ajoneuv on ajovast usker toim et f0,ind, f1,ind ja f2,ind seuraavista 
yhtälöistä:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/410 26.11.2021  
Jos ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, lasketa an f0,ind kuitenkin seuraa vasta yhtälöstä:
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
Jos ΔðC D×A fÞLH¼0= 0, laske taan F2,ind kuitenkin seuraavasta yhtälöstä:
f2,ind¼f2,H – Δf 2
jossa
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
Ajov astusmatr iisiperheen tapaukse ssa yksittäisen ajoneuvon ajovastusker toimet f0, f1 ja f2 lasketaan liitteen 
B4 kohdassa 5.1.1 esitetyi stä yhtälöistä.
3.2.3.2.3. Syklin energiantar peen laskeminen
Laske taan soveltuvan WLTC-syklin energiantar ve Ek ja kaikkien sove ltuvan syklin vaiheiden energiantar ve 
Ek, p tämän liitteen kohdassa 5 esitet yllä menettelyllä seuraa ville ajovastusker toimien ja massojen sarjoille 
k:
k = 1: f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(testiajoneuv o L)
k = 2: f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(testiajoneuv o H)
k = 3: f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(interpolointi perheen yksittäinen ajoneuvo)
Nämä kolme ajovastusten sarjaa voidaan johtaa eri ajovastusperheistä.
3.2.3.2.4. Taso 1A:
Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon CO 2-arvon laskemin en interpoloi ntimenet elmällä
Laske taan yksittäisen ajoneuv on CO2-päästöjen massa (g/km) soveltuvan syklin kussakin vaiheessa p 
seuraa vasta yhtälöstä:
MCO 2 – ind,p ¼MCO2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO2 – H,p  – M CO2 – L,pÞ
Laske taan yksittäisen ajoneuv on CO2-päästöjen massa (g/km) koko syklissä seuraa vasta yhtälöstä:
MCO 2 – ind¼MCO 2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO 2 – H – M CO 2 – LÞ
Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaa n tämän liittee n kohdan 3.2.3.2.3 mukaisesti.
3.2.3.2.5. Taso 1A:
Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon polttoai neenkulutuks en FC laske minen interpol ointimene ­
telmälläFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/411  
Laske taan yksittäisen ajoneuv on polttoaineenkulutus (l/100 km) soveltuvan syklin kussakin vaiheessa p 
seuraa vasta yhtälöstä:
FCind,p¼FCL,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðFC H,p – FC L,pÞ
Laske taan yksittäisen ajoneuv on polttoaineenkulutus (l/100 km) koko syklissä seuraa vasta yhtälöstä:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaa n tämän liittee n kohdan 3.2.3.2.3 mukaisesti.
Taso 1B
Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon polttoainet ehokkuuden FE laskeminen interpolointimene ­
telmällä
Laske taan yksittäisen ajoneuvon polttoainet ehokkuus (km/l) soveltuvan syklin kussakin vaiheessa p 
seuraa vasta yhtälöstä:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p–E1,p
E2,p–E1,p !
×ð1=FE H,p–1=FE L,pÞ
Laske taan yksittäisen ajoneuv on polttoainet ehokkuus (km/l) koko syklissä seuraavasta yhtälöstä:
FEind¼1
1=FE LþE3–E1
E2–E1��
×ð1=FE H–1=FE LÞ
Tekijät E1,p, E2,p ja E3,p sekä E1, E2 ja E3 lasketaa n tämän liittee n kohdan 3.2.3.2.3 mukaisesti.
3.2.3.2.6. Taso 1A
Alkuperäinen laitevalmista ja voi korottaa tämän liitte en kohdan 3.2.3.2.4 mukaisesti määr itettyä 
yksittäisen ajoneuv on CO 2-arvoa. Tällaisissa tapauk sissa
a)korotet aan vaihek ohtaisia CO 2-arvoja suht eella, joka vastaa korotet tua CO 2-arvoa jaettuna lasketulla 
CO2-arvolla
b)korotet aan polttoaineenkulutusar voja suhte ella, joka vastaa korot ettua CO 2-arvoa jaettuna lasket ulla 
CO2-arvolla.
Menett elyllä ei saa kompen soida sellaisten teknisten elementtien vaikutuksia, joiden vuoksi ajoneuv o olisi 
tosiasiassa jätettävä pois interpoloi ntiperheestä.
Taso 1B
Alkuperäinen laite valmistaja voi alentaa tämän liitteen kohdan 3.2.3.2.5 mukaisesti määr itettyä yksittäisen 
ajoneuvon polttoainet ehokkuuden arvoa. Tällaisissa tapauksissa
a)alennetaan vaihek ohtaisia polttoai netehokkuuden arvoja suhte ella, joka vastaa alennettua polttoainet e­
hokkuuden arvoa jaettuna lasketulla polttoai netehokkuuden arvolla
Menett elyllä ei saa kompen soida sellaisten teknisten elementtien vaikutuksia, joiden vuoksi ajoneuv o olisi 
tosiasiassa jätettävä pois interpoloi ntiperheestä.
3.2.4. Ajov astusmatr iisiperheen yksittäist en ajoneuv ojen polttoaineenkulutuksen, polttoainet ehokkuuden ja 
CO2-päästöjen laske minen.
Ajov astusmatr iisiperheen kaikkien yksittäist en ajoneuv ojen CO 2-päästöt ja polttoainet ehokkuus/ 
polttoai neenkulutus laske taan tämän liitteen kohdissa 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 esitetyllä interpoloi ntimene ­
telmällä. Viittaukset ajoneuvoon L ja/tai H korvataan tapauk sen mukaan viittauksilla ajoneuvoon LM ja/tai 
HM.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/412 26.11.2021  
3.2.4.1. Ajoneuv ojen LM ja HM polttoai neenkulutuks en, polttoai netehokkuuden ja CO 2-päästöjen määr ittäminen
Ajoneuv ojen LM ja HM CO 2-päästöt MCO2soveltuvan WLTC-syklin yksittäisissä vaiheissa p määr itetään 
tämän liittee n kohdassa 3.2.1 esitetyillä laske lmilla, ja niihin viitataan tekijöinä MCO2 – LM,p ja MCO2 – HM,p . 
Poltto aineenkulutus ja polttoai netehokkuus soveltuvan WLTC-syklin yksittäisissä vaiheissa määr itetään 
tämän liitteen kohdan 6 mukaisesti, ja arvoihin viitataan tekijöinä FC LM,p, FC HM,p, FELM,p ja FELM,p.
3.2.4.1.1. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuk sen laskeminen
Ajov astusvoim a lasket aan liitteen B4 kohdassa 5.1 kuvatulla menette lyllä.
3.2.4.1.1.1. Yksittäisen ajoneuvon massa
Laske nnan syöteti etoina käytetään liitteen B4 kohdan 4.2.1.4 mukaisesti valittujen ajoneuvojen HM ja LM 
testimassoja.
TM ind (kg) on yksittäisen ajoneuvon testimassa tämän säännön kohdassa 3.2.25 olevan testimass an 
määr itelm än mukaisesti.
Jos testiajoneuv oille LM ja HM käytetään samaa testimassaa, massaks i TM ind asetetaan ajovastusmatr iisiper ­
hemenet elmässä testiajoneuv on HM massa.
3.2.4.1.1.2. Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus
3.2.4.1.1.2.1. Laske nnan syöteti etoina käytetään liitteen B4 kohdan 4.2.1.4 mukaisesti valittujen ajoneuvojen LM ja HM 
vierintäv astusker toimien (RRC) arvoja RR LM ja RR HM.
Jos ajoneuv on LM tai HM etu- ja taka-akse lin renkaiden RRC-ar vot ovat erilaiset, lasketaan vierintäv astusten 
painot ettu keskiar vo tämän liitteen kohdassa 3.2.4.1.1.2.3 esitetystä yhtälöstä.
3.2.4.1.1.2.2. Yksittäiseen ajoneuv oon asennettujen renkaiden vierintäv astusker toimen RR ind arvoksi asetetaan 
soveltuvalle renkaan energiatehokkuusluokalle liitteen B4 tauluk ossa A4/2 annettu RRC-ar vo.
Jos yksittäiset ajoneuv ot voidaan varustaa täydellä vakiop yörien ja -renkaiden sarjalla ja täydellä 
talvirengas sarjalla (merkitty kolmella vuorenhuipulla ja lumihiutaleella (3PMS)) pyörineen tai ilman 
pyöriä, lisäp yöriä/-renkaita ei pidetä lisävarusteina.
Jos etu- ja taka-ak selin renkaiden energiatehokkuusluokka-ar vot ovat erilaiset, käytetään tämän liitte en 
kohdassa 3.2.4.1.1.2.3 annetusta yhtälöstä laskettua painotett ua kesk iarvoa.
Jos ajoneuv oille LM ja HM käytetään samaa vierintävastusta, vierintäv astuk seksi RR ind asetetaan ajovastus ­
matr iisiperhemenetelmäs sä RR HM.
3.2.4.1.1.2.3. Vier intäv astusten painotet un keskiar von laskem inen
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
jossa
x on ajoneuv o L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo.
RR LM, FA ja RR HM,F A ovat ajoneuvojen L ja H etuakse lien renkaiden todelliset vierintäv astusk ertoim et 
[kg/t onnia]
RR ind, FA on yksittäisen ajoneuvon etuakse lin renkaiden vierintävastusk ertoim en arvo 
liitteen B4 tauluk ossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiat ehok ­
kuusluokan mukaisesti [kg/t onnia]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/413  
RR LM,RA ja RR HM,RA ovat ajoneuvojen L ja H taka-akselien renkaiden tode lliset vierintäv astus ­
kertoimet [kg/tonnia]
RR ind,RA on yksittäisen ajoneuv on taka-akse lin renkaiden vierintäv astusker toimen arvo 
liitteen B4 tauluk ossa A4/2 annetun soveltuvan renkaan energiat ehok ­
kuusluokan mukaisesti [kg/t onnia]
mp x,FA on ajokunt oisen ajoneuv on massan osuus etuakselilla.
Arvoa RR x ei saa pyöristää tai luokite lla renkaan energiat ehokkuusluokkiin.
3.2.4.1.1.3. Yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala
Laske nnan syöteti etoina käytetään liitteen B4 kohdan 4.2.1.4 mukaisesti valittujen ajoneuvojen LM ja HM 
otsapinta-aloja AfLM ja AfHM.
Yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala on Af,ind (m2).
Jos ajoneuvoille LM ja HM käytetään samaa otsapinta-alaa, otsapinta-alaksi Af,ind asetetaan ajovastusmatr iisi­
perhemenet elmässä ajoneuvon HM otsapinta-ala.
3.2.5. Vaihtoeht oinen interpoloi ntilask entamenetelmä
Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla valmistaja voi soveltaa vaiht oehtoi sta 
interpolointilaskentamenet elmää, jos interpoloi ntimenet elmällä saadaan epärealistisia vaihek ohtaisia 
tuloksia tai epärealistinen ajovastuskä yrä. Ennen luvan myöntämistä valmista jan on tarkistetta va ja 
mahdollisuuksien mukaan korjattava seuraa vat:
a)Syy siihen, että ajovastuk sen kannalta merkitykselli sissä ominaisuuk sissa on pieniä ajoneuv ojen L ja H 
välisiä eroja, kun vaihek ohtaiset tulok set ovat epärealistisia.
b)Syy siihen, että kertoimien f1,L ja f1,H välillä on odottamaton ero, kun ajovastuskä yrä on epärealistinen.
Valmistajan vastuuviranomaiselle esittämässä pyynnössä on oltava näyttö siitä, ettei tällainen korjaus ole 
mahdollinen ja että aiheutuva virhe on merkittä vä.
3.2.5.1. Vaihtoeht oinen laskelma epärealististe n vaihek ohtaisten tulosten korjaamisek si
Vaihtoeht ona tämän liitteen kohdissa 3.2.3.2.4 ja 3.2.3.2.5 määr itellyille menettelyille voidaan 
vaihek ohtaisia CO 2-päästöjä, vaihek ohtaista polttoai netehokkuutta ja vaihek ohtaista polttoai neen ­
kulutusta koskevat laskelma t tehdä kohdissa 3.2.5.1.1, 3.2.5.1.2 ja 3.2.5.1.3 annettujen yhtälöiden 
mukaisesti.
Kunkin parametr in osalta MCO2 korvataan FC- tai FE-ar volla.
3.2.5.1.1. Suht een määr ittäminen ajoneuvojen VL ja VH kunkin vaiheen osalta
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
jossa
MCO2 ,p,L, MCO2,c,L , MCO2,p,H ja MCO2 ,c,H ovat tämän liittee n tauluk on A7/1 vaiheesta 9.
3.2.5.1.2. Suht een määr ittäminen ajoneuvon Vind kunkin vaiheen osalta
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
jossa
MCO2 ,c,indon tämän liitteen tauluk on A7/1 vaiheesta 10 ja pyöristetään lähim pään kokonaislukuun.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/414 26.11.2021  
3.2.5.1.3. Ajoneuv on Vind vaiheittaist en päästöjen massa
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2. Vaihtoeht oinen laskelma epärealistisen ajovastuskä yrän korjaamiseksi
Vaihtoeht ona tämän liitteen kohdassa 3.2.3.2.2.4 määr itellylle menett elylle ajovastusk ertoimet voidaan 
laskea seuraa vasti:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
Sovelletaan pienimmän neliösumman regressiota vertailunopeuspisteisiin ja määr itetään siten 
vaiht oehtoi set mukaute tut ajovastusker toimet f*0,i ja f*2,i Fi(v):n laskemiseksi siten, että lineaar isen 
kertoimen f*1,i arvoksi otet aan f1,A.. f1,A lasketaan seuraa vasti:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
jossa
E on tämän liitte en kohdassa 5 määr itelty syklin energiantar ve [Ws]
i on ajoneuv oja L, H tai ind ilmaiseva alaindeksi
HR on liitteen B4 kohdassa 4.2.1.2.3.2 kuvattu testia joneuvo H
LR on liitteen B4 kohdassa 4.2.1.2.3.2 kuvattu testia joneuvo L.
3.3. Hiukkasmassa
3.3.1. Laske lmat
Hiukkasmassa laske taan käyttäen seuraa via kahta yhtälöä:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
kun pakokaasut poist etaan tunnelista
ja
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
kun pakokaasut palautet aan tunneliin
jossa
Vmix laimennetun pakokaasun tilavuus (ks. tämän liitteen kohta 2) vakio-olosuhte issa
Vep on hiukkassuodattimen läpi virtaavan laimennetun pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissa
Pe on yhden tai useamman näytesuodattimen keräämien hiukkasten massa [mg]
d on testisykliss ä ajettu matka [km].
3.3.1.1. Jos on tehty laimennusjär jeste lmän taustahiukkaspitoisuutta koskeva korjaus, se on määr itettävä liittee n 
B6 kohdan 2.1.3.1 mukaisesti. Tässä tapaukse ssa hiukkasmassa (mg/km) lasketaan seuraa vista yhtälöistä:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/415  
kun pakokaasut poist etaan tunnelista
ja
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
kun pakokaasut palautet aan tunneliin
jossa
Vap on taustahiukkassuodattimen läpi virtaavan tunneli-ilman tilavuus vakio-olosuhteissa
Pa on laimennusilmasta tai laimennustunnelin taustailmasta määr itetty hiukkasmassa 
määr itettynä jollakin liitteen B6 kohdassa 2.1.3.1 kuvatulla menet elmällä
DF on laimennusker roin määr itettynä tämän liitte en kohdan 3.2.1.1.1 mukaisesti.
Jos taustak orjaustulosten soveltaminen johtaa negatiivi seen tulok seen, tuloksen katsotaan olevan nolla 
mg/km.
3.3.2. Hiukkasmassan määr ittäminen kaksoislaimennuksella
Vep¼Vset – V ssd
jossa
Vep on hiukkassuodattimen läpi virtaavan laimennetun pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissa
Vset on hiukkassuodattimien läpi virtaavan kaksoislaimennetun pakokaasun tilavuus vakio- 
olosuhtei ssa
Vssd on toisiol aimennusilman tilavuus vakio-olosuhteissa.
Kun hiukkasmassan mittaamisessa käytettyä toisiolaimennusilmaa ei palauteta tunneliin, CVS :n tilavuus 
lasketaan kuten yksinke rtaisessa laimennuk sessa eli seuraa vasti:
Vmix¼Vmixindicated þVep
jossa
Vmixindicated on laimennetun pakokaasun tilavuus laimennusjär jestelm ässä hiukkasnä ytteen ottamisen 
jälkeen vakio-olosuhteissa.
4. HIUKKASMÄÄRÄN MÄÄRITT ÄMINEN (JOS HIUKKASMÄÄRÄN MITT AUST A VAADIT AAN)
Hiukkasmäärä laske taan käyttäen seuraa vaa yhtälöä:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
jossa
PN on päästön hiukkasmäärä hiukkasina kilometr iä kohti
V on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä litroina testiä kohti (kak soislaimennuksen 
tapaukse ssa ensiölaimennukse n jälkeen) ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K (0 °C) 
ja 101,325 kPa)
k on kalibrointik erroin, jolla korjataan hiukkaslaskur in mittaustulokset vertailulaitt een tasolle, 
ellei kerro inta sovelleta sisäisesti hiukkaslaskur issa. Jos kalibrointiker rointa sovelletaan 
sisäisesti hiukkaslaskur issa, kalibrointik ertoimen arvo on 1.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/416 26.11.2021  
Cs¯on laimennetusta pakokaasusta mitattu korjattu hiukkaspito isuus ilmaistuna pääst ötestissä 
koko ajosyklin aikana saatuna hiukkaste n aritmeettisena keskiar vona kuutiosenttimetr issä. Jos 
hiukkaslaskur in antamia volumetr isen keskipi toisuuden tuloksia C¯ei saada vakio-olosuhteissa 
(273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa), pitoisuudet korjataan kyseisiin olosuhteisiin Cs¯.
Cb on vastuuviranomaisen suostumuksen mukaan joko laimennusilman tai laimennustunnelin 
taustahiukkaspit oisuus hiukkasina kuutiosenttimetr issä koindisidenssik orjattuna ja korjattuna 
vakio-olosuhteisi in (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)
fr¯on haihtuvien hiukkasten poistolaitt een keskihiukkaspit oisuuden vähennysk erroin testissä 
käytetyllä laimennusasetuk sella
frb¯on haihtuvien hiukkasten poistolaitt een kesk ihiukkaspitoisuuden vähennysk erroin taustamit ­
taukses sa käytetyllä laimennusasetuk sella
d on sove llettavassa testisyklissä ajettu matka [km].
C¯laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
jossa
Ci on hiukkaslaskur ista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspito isuudesta 
(hiukkasia/kuutiosenttimetr i) koinsidenssik orjattuna
n on sovelletta van testisyklin aikana tehtyjen diskreettien hiukkaspito isuusmittausten 
kokonaismäärä, joka laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
n¼t×f
jossa
t on sove llettavan testisyklin kest o [s]
f on hiukkaslaskur in tallennustiheys [Hz].
5. SYKLIN ENER GIANT ARPEEN LASKEMINEN
Jollei toisin määrätä, laskelm ien perustana käytetään ajallisesti diskreete istä näytteenottopi steistä saatua 
tavoitenopeuskä yrää.
Koko syklin tai syklin tietyn osan kokonaisenergiantar ve E määr itetään laskemalla yhtee n arvot Ei 
vastaa vana aikana syklin alusta tstar t +1 syklin loppuun tend käyttämällä seuraa vaa yhtälöä:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
jossa
Ei¼Fi×dijos Fi>0
Ei¼0jos Fi≤0
ja
tstar t on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso alkaa [s] (ks. liitteen B1 kohta 3)
tend on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso päättyy [s] (ks. liitte en B1 kohta 3)
Ei on energiantar ve ajalla (i–1)–(i) [Ws]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/417  
Fi on käyttö voima ajalla (i–1)–(i) [N]
di on ajalla (i–1)–(i) ajettu matka [m]
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1,03×TMÞ×a i
jossa
Fi on käyttö voima ajalla (i–1)–(i) [N]
vi on tavoitenopeus ajankohtana ti [km/h]
TM on testimass a [kg]
ai on kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) [m/s2]
f0, f1, f2 ovat testia joneuv on (TM L, TM H tai TM ind) ajovastusk ertoimet [N, N/km/h ja N/(km/h)2].
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1Þ
jossa
di on ajalla (i–1)–(i) ajettu matka [m]
vi on tavoitenopeus ajankohtana ti [km/h]
ti on aika [s].
ai¼vi – v i – 1
3,6×ðt i – t i – 1Þ
jossa
ai on kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) [m/s2]
vi on tavoitenopeus ajankohtana ti [km/h]
ti on aika [s].
6. POL TTO AINEENKULUTUKSEN JA POL TTO AINETEHOKKUUDEN LASKEMINEN (TAPAUKSEN MUKAAN)
6.1. Poltto aineenkulutuk sen laskemisessa tarvitta vat polttoai neiden ominaisuudet otet aan liitteestä B3.
6.2. Taso 1A
Poltto aineenkulutusar vot lasketaan hiilivetyjen, hiilimonok sidin ja hiilidioksi din pääst öistä käyttämällä 
kriteer ipäästöj en osalta tauluk on A7/1 vaiheen 6 ja CO2-päästöjen osalta tauluk on A7/1 vaiheen 7 
tuloksia.
Taso 1B
Poltto ainetehokkuuden arvot lasketaan hiilivetyjen, hiilimonoksidin ja hiilidioksi din pääst öistä käyttämällä 
kriteer ipäästöj en osalta tauluk on A7/1 vaiheen 2 ja CO2-päästöjen osalta tauluk on A7/1 vaiheen 4a 
tuloksia.
6.2.1. Poltto aineenkulutuk sen laskemises sa käytetään tämän liittee n kohdassa 6.12 esitett yä yleistä yhtälöä, jossa 
käytetään vety-hiili- ja happi-hiilisuhteita.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/418 26.11.2021  
6.2.2. Kaikissa tämän liittee n kohdan 6 yhtälöissä:
FC on tietyn polttoaineen kulutus (l/100 km, maakaasun tapauksessa m3/100 km ja vedyn 
tapaukse ssa kg/100 km)
H/C on polttoaineen CXHYOZ vety-hiilisuhde
O/C on polttoaineen CXHYOZ happi-hiilisuhde
MW C on hiilen moolimassa (12,011 g/mol)
MW H on vedyn moolimassa (1,008 g/mol)
MW O on hapen moolimassa (15,999 g/mol)
ρfuel on testipoltt oaineen tiheys [kg/l]; kaasumaist en polttoai neiden tapauksessa tihey s lämpöti lassa 
15 °C
HC on hiilivetypääst öt [g/km]
CO on hiilimonok sidipäästöt [g/km]
CO 2 on hiilidioksi dipääst öt [g/km]
H2O on vesipäästöt [g/km]
H2 on vetypäästöt [g/km]
p1 on kaasun paine polttoainesäiliöss ä ennen sovelletta vaa testisykliä [Pa]
p2 on kaasun paine polttoainesäiliöss ä sovellettavan testisyklin jälkeen [Pa]
T1 on kaasun lämpöti la polttoai nesäiliössä ennen sove llettavaa testisykliä [K]
T2 on kaasun lämpöti la polttoai nesäiliössä sovellettavan testisyklin jälkeen [K]
Z1 on kaasumaisen polttoai neen puristuvuusk erroin paineessa p1 ja lämpöti lassa T1
Z2 on kaasumaisen polttoai neen puristuvuusk erroin paineessa p2 ja lämpöti lassa T2
V kaasupolttoain esäiliön sisätilavuus [m3]
d on sove llettavan vaiheen tai syklin teoreettinen pituus [km].
6.3. Ajoneuv o, jossa on bensiinikä yttöinen kipinäsytytysmoottor i (E0)
FC¼0,1155
ρfuel��
×½ð0,866×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.4. [Varattu]
6.5. Ajoneuv o, jossa on bensiinikä yttöinen kipinäsytytysmoottor i (E10)
FC¼0,1206
ρfuel��
×½ð0,829×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6. Ajoneuv o, jossa on nestekaasukä yttöinen kipinäsytytysmoott ori
FCnorm¼0,1212
0,538��
×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6.1. Jos testissä käytetyn polttoai neen koostumus poikk eaa normalisoidun kulutuksen laskem isessa oletuksena 
käytettävästä koostumukses ta, voidaan valmistajan pyynnöstä soveltaa korjauskerro inta cf käyttämällä 
seuraa vaa yhtälöä:
FCnorm¼0,1212
0,538��
×cf×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
Mahdollisesti sove llettava korjauske rroin cf määr itetään seuraa vasta yhtälöstä:
cf¼0,825 þ0,0693×n actualFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/419  
jossa
nactual on käytetyn polttoaineen tode llinen vety-hiilisuhde.
6.7. Ajoneuv o, jossa on maakaasu-/biometaanikä yttöinen kipinäsytytysmoott ori
FCnorm¼0,1336
0,654��
×½ð0,749×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.8. Ajoneuv o, jossa on dieselkä yttöinen puristussytytysmoott ori (B0)
FC¼0,1156
ρfuel��
×½ð0,865×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.9. [Varattu]
6.10. Ajoneuv o, jossa on dieselkä yttöinen puristussytytysmoott ori (B7)
FC¼0,1165
ρfuel��
×½ð0,858×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.11. Ajoneuv o, jossa on etanolikä yttöinen kipinäsytytysmoottor i (E85)
FC¼0,1743
ρfuel��
×½ð0,574×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.12. Kaikkien testipolttoaineiden kulutus voidaan laskea seuraa vasta yhtälöstä:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13. Ajoneuv o, jossa on vetykä yttöinen kipinäsytytysmoott ori
FC¼0,024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
Kun kyse on kaasumaista tai nestemäistä vetyä polttoai neenaan käyttäv istä ajoneuvoista, valmista ja voi 
vastuuviranomaisen suostumukse lla laskea polttoaineenkulutuksen käyttämällä joko jäljem pänä olevaa 
polttoai neenkulutusyhtälöä tai standardiprotok ollaa (esim. SAE J2572).
FC¼0,1×ð0,1119×H 2OþH2Þ
Puristuvuusk erroin Z otetaan seuraa vasta tauluk osta:
Taulukko A7/2
Puristuvuusker roin Z 
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/420 26.11.2021  
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T (K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Jos tarvittavia p:n ja T:n syöttöar voja ei ole annettu tauluk ossa, puristuvuusker roin on määr itettä vä 
tarvittavia arvoja lähim pien tauluk ossa annettujen puristuvuusker toimien välisellä lineaar isella 
interpolaatiolla.
6.14. Poltto ainetehokkuuden (FE) laske minen
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
6.14.1. FE = 100/FC
jossa
FC on tietyn polttoaineen kulutus (l/100 km, maakaasun tapauksessa m3/100 km ja vedyn 
tapaukse ssa kg/100 km)
FE on polttoainet ehokkuus km/l (tai maakaasun tapauk sessa km/m3 ja vedyn tapauk sessa km/kg).
7. AJOSUORITEINDEK SIT
7.1. Yleinen vaatimus
Tauluk oissa A1/1–A1/12 edellyte tty aikapisteiden välinen määränopeus määr itetään lineaar isella 
interpoloinnilla 10 Hz:n taajuudella.
Jos kaasunsäädin on täysin auki, tällaist en käyttöjaks ojen aikaisissa ajosuor iteindek sien laske misessa 
käytetään ajoneuvon todelli sen nopeuden asemesta määränopeutta.
Kaasunsäätimen asennon määr ittämiseen voidaan käyttää ajoneuv on sisäistä valvonta järjestelmää (OBD) 
tai elektronisen ohjausyks ikön (ECU) valvon tajär jeste lmää (tiedonk eruujär jeste lmää). Tiedonke ruu OBD- 
järjestelmä stä ja/tai ECU-yk siköstä ei saa vaikuttaa ajoneuvon pääst öihin tai suor ituskykyyn.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/421  
7.2. Ajosuor iteindeksien laske minen
Laske taan seuraa vat indeks it standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:
a)IWR: iner tiaalisen työn suhde (%)
b)RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiar vo (km/h).
7.3. [Varattu]
7.4. Ajosuor iteindeksien ajoneuvok ohtainen soveltaminen
7.4.1. Täyspoltt omoottor iajoneuvot sekä NOVC-HEV - ja NOVC-FC HV-ajoneuv ot
Ajosuor iteindeksit IWR ja RMSSE laske taan sove llettavalle testisyklille ja ilmoitetaan.
7.4.2. Ulkopuolelta ladatta vat hybridisähk öajoneuv ot (OVC-HEV)
7.4.2.1. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi (liitt een B8 kohta 3.2.5)
Ajosuor iteindeksit IWR ja RMSSE laske taan sove llettavalle testisyklille ja ilmoitetaan.
7.4.2.2. Varausta purka va tyyppi 1 -testi (liitteen B8 kohta 3.2.4.3)
Jos varausta purkavi en tyyppi 1 -testisy klien lukumäärä on alle neljä, lasketaan ajosuor iteindek sit IWR ja 
RMSSE varausta purkavan tyyppi 1 -testin kullekin yksittäiselle sovellettavalle testisyklille ja ilmoitet aan 
saadut indeks it.
Jos varausta purka vien tyyppi 1 -testisykl ien lukumäärä on neljä tai suurem pi, laske taan ajosuor iteindek sit 
IWR ja RMSSE varausta purka van tyyppi 1 -testin kullekin yksittäiselle sovellettavalle testisyklille ja 
ilmoite taan saadut indeks it. Tässä tapaukse ssa varausta purka van testin minkä tahansa kahden syklin 
yhdiste lmän IWR:n keskiar voa ja RMSSE:n kesk iarvoa verrataan liittee n B6 kohdan 2.6.8.3.1.3 vastaav iin 
kriteereihin, ja varausta purkavan testin jokaisen yksittäisen syklin lasketun IWR:n on oltava vähintään 
–3,0 ja enintään +5,0 prosenttia.
7.4.2.3. Kaupunkisyklitesti (liitteen B8 kohta 3.2.4.3, jossa WLTC:n korvaa WLTC city)
Ajosuor iteindeksin laskenna ssa yhdeksi sykliksi katsotaan kaksi peräkkäin ajettua kaupunkit estisykliä (L ja 
M).
Sen kaupunkisyklin osalta, jonka aikana polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoainett a, ajos uoriteindek sejä 
IWR ja RMSSE ei lasketa erillisinä. Sen sijaan vajaak si jään yt kaupunkisykli yhdiste tään edellisiin 
kaupunkisykleihin jäljempänä esitetyll ä tavalla sen mukaan, kuinka monta kaupunkisykliä on ajettu 
ennen sitä kaupunkisykliä, jonka aikana polttomoott ori käynnistyy , ja näin yhdistett y sykli katsotaan 
yhdeksi sykliksi ajosuor iteindeksiä laskettaessa.
Jos ajettujen kaupunkisyklien määrä on parillinen, vajaa kaupunkisykli yhdiste tään kaht een edelliseen 
ajettuun kaupunkisykliin. Ks. kuvan A7/1 esimerkki.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/422 26.11.2021  
Kuva A7/1
Esimerkki parillisest a määräst ä ajettuja kaupunkites tisyklejä ennen sitä kaupunkisykliä, jonka aikan a 
poltt omoottori käynnis tyy
Jos ajettuj en kaupunkisyklien määrä on pariton, vajaa kaupunkisykli yhdistetään kolmeen edelliseen 
ajettuun kaupunkisykliin. Ks. kuvan A7/2 esimerkki.
Kuva A7/2
Esimerkki parittomasta määräst ä ajettuja kaupunkitestisyklejä ennen sitä kaupunkisykliä , jonka aikana 
poltt omoottori käynnis tyy
Jos kuvan A7/1 tai A7/2 mukaisesti johdettujen syklien lukumäärä on pienem pi kuin neljä, laske taan 
ajosuor iteindeks it IWR ja RMSSE kullekin yksittäiselle syklille ja ilmoitet aan saadut indeks it.
Jos kuvan A7/1 tai A7/2 mukaisesti johdettujen syklien lukumäärä on neljä tai suurem pi, laske taan 
ajosuor iteindeks it IWR ja RMSSE kullekin yksittäiselle syklille. Tässä tapaukse ssa minkä tahansa kahden 
syklin yhdistelmän IWR:n keskiar voa ja RMSSE:n keskiar voa verrataan liitteen B6 kohdan 2.6.8.3.1.3 
vastaa viin kriteereihin, ja jokaisen yksittäisen syklin IWR:n on oltava vähintään –3,0 ja enintään +5,0 
prosenttia.
7.4.3. Täyssähk öajoneuvot
7.4.3.1. Perättäisten syklien testi
Perättäisten syklien testausmenettely on suor itettava liitte en B8 kohdan 3.4.4.1 mukaisesti. 
Ajosuor iteindeksit IWR ja RMSSE lasketaa n kullekin perättäisten syklien testausmenettelyn yksittäiselle 
testisyklille ja ilmoitetaan saadut indeksit. Testisykli, jonka aikana lopetuskr iteer i täyttyy liitte en B8 
kohdan 3.4.4.1.3 mukaisesti, yhdistetää n edelliseen testisykliin. Ajosuor iteindeksejä IWR ja RMSSE 
laskettaessa tämä katsotaan yhdeksi sykliksi .FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/423  
7.4.3.2. Lyhennetty tyyppi 1 -testi
Liitt een B8 kohdan 3.4.4.2 mukaisesti suor itetun lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenett elyn 
ajosuor iteindeks it IWR ja RMSSE lasketaan erikse en kullekin dynaamiselle segmentille 1 ja 2 ja saadut 
indeksit ilmoitetaan. Tasaisen nopeuden segmenttien ajosuor iteindeks ejä ei laske ta.
7.4.3.3. Kaupunkisyklin testimenettely (liitteen B8 kohta 3.4.4.1, jossa WLTC:n korvaa WLTC city)
Ajosuor iteindeksin laskenna ssa kaksi peräkkäin ajettua kaupunkit estisykliä katsotaan yhdeksi sykliksi.
Sen kaupunkisyklin osalta, jonka aikana lopetuskr iteeri täyttyy liittee n B8 kohdan 3.4.4.1.3 mukaisesti, 
ajosuor iteindeks ejä IWR ja RMSSE ei lasketa erillisinä. Sen sijaan vajaa kaupunkisykli yhdiste tään 
edellisiin kaupunkisykleihin sen mukaan, kuinka monta kaupunkisykliä on ajettu ennen sitä 
kaupunkisykliä, jonka aikana lopetuskr iteeri täyttyy , ja näin yhdistetty sykli katsotaan yhdeksi syklik si 
ajosuor iteindeks iä lasketta essa.
Jos ajettujen kaupunkisyklien määrä on parillinen, vajaa kaupunkisykli yhdiste tään kaht een edelliseen 
ajettuun kaupunkisykliin. Ks. kuvan A7/3 esimerkki.
Kuva A7/3
Esimerkki parillisest a määräst ä ajettuja kaupunkites tisyklejä ennen sitä kaupunkisykliä, jonka aikan a 
lopetuskr iteer i täyttyy
Jos ajettuj en kaupunkisyklien määrä on pariton, vajaa kaupunkisykli yhdistetään kolmeen edelliseen 
ajettuun kaupunkisykliin. Ks. kuvan A7/4 esimerkki.
Kuva A7/4
Esimerkki parittomasta määräst ä ajettuja kaupunkitestisyklejä ennen sitä kaupunkisykliä , jonka aikana 
lopetuskr iteer i täyttyy
Jos kuvan A7/3 tai A7/4 mukaisesti johdettujen syklien lukumäärä on pienem pi kuin neljä, laske taan 
ajosuor iteindeks it IWR ja RMSSE kullekin näistä sykleistä ja ilmoitetaan saadut indeks it.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/424 26.11.2021  
Jos kuvan A7/3 tai A7/4 mukaisesti johdettujen syklien lukumäärä on neljä tai suurem pi, laske taan 
ajosuor iteindeks it IWR ja RMSSE kullekin näistä sykleistä ja ilmoitetaan saadut indeksit. Tässä 
tapauksessa minkä tahansa kahden syklin yhdistelmän IWR:n keskiar voa ja RMSSE:n keskiar voa verrataan 
liitte en B6 kohdan 2.6.8.3.1 vastaavii n kriteereihin, ja jokaisen yksittäisen syklin IWR:n on oltava 
vähintään –3,0 ja enintään +5,0 prosenttia.
8. N/V -SUHTEIDEN LASKEMINEN
n/v-suht eet lasket aan seuraa vasta yhtälöstä:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3,6Þ
jossa
n moottori n pyörimisnopeus [rpm]
v on ajoneuv on nopeus [km/h]
ri on välityssuhde vaihte ella i
raxle on akselin välityssuhde
Udyn on vetävän akselin renkaiden dynaaminen vierintäk ehä, joka lasket aan seuraa vasta yhtälöstä:
Udyn¼3,05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25,4ÞÞ
jossa
H/W on renkaan prof iilisuhde, esimerkik si merkinnällä 225/45 R17 varuste tun renkaan tapauksessa 
45
W on renkaan leve ys [mm], esim. merkinnällä 225/45 R17 varustetun renkaan tapauk sessa 225
R on pyörän halkaisija [tuumaa], esim. merkinnällä 225/45 R17 varuste tun renkaan tapauksessa 
17.
Udyn pyöristetään tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti kokonaisiks i millimetreiksi.
Jos etu- ja taka-akse lien arvot Udyn ovat erisuur uiset, sovelletaan sen akselin n/v-suhdetta, joka on 
pääsäänt öisesti vetävä, sekä kaksi- että nelip yörävet odynamometr illä.
Vastuuviranomaisen on pyynnöstä toimit ettava tähän valintaan tarvittavat tiedot.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/425  
LIITE B8 
Täys sähk öajoneuv ot, sähk öhybrid iajoneuv ot ja paineis tettua vetyä käyttävät polttok ennoh ybridia ­
joneuv ot 
1. YLEISET VAATIMUK SET
Testattaessa vain sisäisesti ladatta via hybr idisähk öajoneuv oja (NO VC-HEV), ulkopuolelta ladatta via hybr idisäh ­
köajoneuv oja (OVC-HEV), vain sisäisesti ladatta via polttok ennohybr idiajoneuv oja (NO VC-FC HV) tai 
ulkopuolelta ladattavia polttok ennohybri diajoneuv oja (OVC-FCHV) (tapauksen mukaan) korvataan liitte en B6 
lisäys 2 tämän liitte en lisäyksillä 2 ja 3.
Ellei toisin mainita, kaikkia tämän liitteen vaatimuksia sovelletaan ajoneuv oihin riippumatta siitä, onk o niissä 
kuljettajan valittavissa olevia ajotiloja vai ei. Ellei tässä liitteessä nimenomaisesti toisin mainita, NOVC-HEV -, 
OVC-HEV - NOVC-FC HV-, OVC-FCHV - ja täyssähk öajoneuvoihin sovelletaan edelleen kaikkia liitte essä B6 ja 
liitte essä B7 vahvistet tuja vaatimuks ia ja menette lyjä (tapauksen mukaan).
1.1. Sähk öisten parametr ien yksiköt, tarkkuus ja resoluutio
Mittauste n yksik öt, tarkkuus ja resoluutio esitetään tauluk ossa A8/1.
Taulukko A8/1
Mittaus ten parametr it, yksikö t, tarkku us ja resoluutio 
Parametr i Yksikkö Tarkkuus Resoluutio
Sähk öenergia (a) Wh ±1 % 0,001 kWh (b)
Sähk övir ta A ±0,3 % täydestä asteik osta tai ±1 % 
lukemasta (c),(d)0,1 A
Sähk ön jännit e V ±0,3 % täydestä asteik osta tai ±1 % 
lukemasta (c)0,1 V
(a)Laite: staattinen pätöenergi amittar i.
(b)Vaihto virtawattituntimittari, standardin IEC 62053-21 luokan 1 mukainen tai vastaava.
(c)Arvoista suurempi.
(d)Virran integ rointitaajuus 20 Hz tai suurempi.
[Taulukk o A8/2 Varattu]
1.2. Päästö- ja polttoaineenkulutust estaus
Parametr it, yksik öt ja mittaustarkkuus ovat samat kuin täyspoltt omoottor iajoneuvojen tapaukse ssa vaaditut.
1.3. Testitulosten pyöristäminen
1.3.1. Laskelmi en välivaiheiden tulok sia ei pyöristetä, ellei välip yöristystä vaadita.
1.3.2. OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen osalta lopulliset kriteeripäästöje n tulokset pyöristetään liittee n B7 
kohdan 1.3.2 mukaisesti, NO x-korjauskerroin KH pyöristetään liitteen B7 kohdan 1.3.3 mukaisesti ja 
laimennusk erroin DF pyöristetään liittee n B7 kohdan 1.3.4 mukaisesti.
1.3.3. Standardeihin liittymättömien tieto jen osalta toimitaan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.
1.3.4. Toimintasädettä, CO 2-päästöjä, energiankulutusta ja polttoai neenkulutusta koskevien tulosten pyöristäminen 
kuvataan tämän liittee n laskentatauluk oissa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/426 26.11.2021  
1.4. Ajoneuv ojen ryhmitt ely
Kaikki OVC-HEV -, NOVC-HEV -, täyssähk ö-, OVC-FCHV - ja NOVC-FCHV -ajoneuv ot luokit ellaan ryhmän 3 
ajoneuvoiksi. Tyyppi 1 -test issä sove llettava testisykli määr itetään tämän liitteen kohdan 1.4.2 mukaisesti 
tämän liitteen kohdassa 1.4.1 kuvatun vastaav an vertailutesti syklin perusteella.
1.4.1. Vertailut estisykli
1.4.1.1. Ryhmän 3 vertailut estisyklit määr itellään liitteen B1 kohdassa 3.3.
1.4.1.2. Täyssähk öajoneuv ojen tapaukse ssa voidaan liitteen B1 kohdan 3.3. mukaisissa testisykleissä käyttää liitteen B1 
kohtien 8.2.3 ja 8.3 mukaista pienenn ysmenettelyä korvaamalla nimellisteh o E-säännön nro 85 mukaisella 
suur immalla nettot eholla. Tässä tapaukse ssa pienennetty sykli on vertailutestisykli.
1.4.2. Sovellettava testisykli
1.4.2.1. Sovellettava WLTP-testisy kli
Tyyppi 1 -test ausmenettelyssä käytetään sovelletta vana WLTP-testisy klinä (WL TC) tämän liitte en kohdan 1.4.1 
mukaista vertailutesti sykliä.
Jos sovelletaan liitteen B1 kohtaa 9 tämän liitteen kohdassa 1.4.1 kuvatun vertailutestisyklin perusteella, 
käytetään tyyppi 1 -testaus menettelyssä sovellettavan a WLTP-testisyklinä (WL TC) tätä muunnettua testisykliä.
1.4.2.2. Ainoastaan taso 1A
Sovellettava kaupunkia jon WLTP-testisykli
Ryhmän 3 kaupunkia jon WLTP-testisykli (WL TC city) määr itellään liitteen B1 kohdassa 3.5.
1.5. Käsivalintaisella vaihteist olla varuste tut OVC-HEV -, NOVC-HEV -, OVC-FCHV -, NOVC-FC HV- ja täyssähk öa­
joneuv ot
Ajoneuv olla ajetaan teknisen vaihtamisopastimen ohjeiden mukaisesti, jos sellainen on, tai noudattaen 
valmista jan laatimassa käsikir jassa annettuja ohjeita.
2. TESTIAJONEUV ON SISÄÄNAJO
Tämän liitteen mukaisesti testattavan ajoneuvon on oltava hyvässä teknisessä kunnossa ja ajettu sisään 
valmista jan suositusten mukaisesti. Jos REESS-jär jestelmää käytetään tavanomaista käyttöläm pötila-aluetta 
korke ammissa lämpöti loissa, käyttäjän on noudatet tava ajoneuv on valmistajan suosittelemaa menettelyä, jolla 
järjestelmän lämpötila pidetään tavanomaisella käyttöläm pötila-alueella. Valmistaj an on toimit ettava näyttöä 
siitä, ettei REESS-jär jestelmän lämmönsäät öjär jestelmää ole kytke tty pois toimin nasta tai rajoi tettu.
2.1. OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuv ojen on oltav a ajettu sisään liitte en B6 kohdan 2.3.3 vaatimusten mukaisesti.
2.2. NOVC-FCHV - ja OVC-FCHV -ajoneuv oilla on oltav a ajettu vähintään 300 km polttok enno- ja REESS- 
järjestelmä asennettuna.
2.3. Täyssähk öajoneuv oilla on oltava ajettu vähintään 300 km tai yksi täyden varauk sen mahdollistama ajomatka 
sen mukaan, kumpi on pitempi.
2.4. Kaikki sellaiset REESS-jär jeste lmät, jotka eivät vaikuta CO 2-päästöjen massaan tai vedynkulutukse en, jätetään 
valvon nan ulkopuolelle.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/427  
3. TEST AUSMENETELMÄ
3.1. Yleiset vaatimukset
3.1.1. Kaikkiin OVC-HEV -, NOVC-HEV -, täyssähk öajoneuv oihin, OVC-FC HV- ja NOVC-FC HV-ajoneuvoihin 
sovelletaan tapauksen mukaan seuraa vaa:
3.1.1.1. Ajoneuv ot testataan tämän liitteen kohdassa 1.4.2 kuvattujen sovellettavi en testisyklien mukaisesti.
3.1.1.2. Jos ajoneuv o ei pysty noudattamaan sove llettavaa testisykliä liitteen B6 kohdassa 2.6.8.3.1.2 annettujen 
nopeuskä yräpoikk eamien mukaisesti, säädetään – ellei toisin mainita – kaasunsäädin täysin auki, kunnes 
ajoneuvo jälleen saavu ttaa vaaditun nopeuskä yrän.
3.1.1.3. Aloitet aan voimalaittee n käynnistämismenette ly tark oitukse en varatuilla laitteilla valmista jan ohjeiden 
mukaisesti.
3.1.1.4. OVC-HEV -, NOVC-HEV -, NOVC-FCHV -, OVC-FCHV - ja täyssähk öajoneuv ojen pakokaasupäästö jen 
näytteenott o ja sähk öenergiankulutuk sen mittaaminen aloitet aan kussakin sovelletta vassa testisykliss ä ennen 
ajoneuvon käynnistysmenette lyn aloittamista tai sitä aloite ttaessa ja lopetetaan kunkin sovellettavan 
testisyklin päättye ssä.
3.1.1.5. OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen kaasupäästöje n yhdisteet analysoidaan kunkin yksittäisen testiv aiheen 
osalta. Analyysiä ei tarvitse tehdä vaiheissa, joissa polttomoott ori ei käy.
3.1.1.6. Tapauk sen mukaan hiukkaste n lukumäärä määr itetään kustakin yksittäisestä vaiheesta ja hiukkasmassa 
kustakin sovelletta vasta testisyklistä.
3.1.2. Liitt een B6 kohdassa 2.7.2 kuvattu pakotettu jäähdyttäminen sallitaan vain tämän liitte en kohdan 3.2 
mukaisesti tehtävässä OVC-HEV -ajoneuv on varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä ja NOVC-HEV -ajoneuv on 
testaamisessa tämän liitteen kohdan 3.3 mukaisesti.
3.1.3. Liitt een B6 kohtien 2.2.2.1.2 ja 2.2.2.1.3 vaatimuks ia ei sovelleta, kun täyssähk öajoneuv ojen testaus on 
suor itettu kohdan 3.4 mukaisesti ja polttok ennoh ybridiajoneuvojen testaus kohtien 3.2 ja 3.5 mukaisesti.
3.2. OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ot
3.2.1. Ajoneuv ot testataan varausta purkavassa (CD) ja varausta ylläpitävässä toimintatilassa (CS).
3.2.2. Ajoneuv on testaamisessa voidaan käyttää neljää mahdollista testisekvenssiä:
3.2.2.1. Vaihtoeht o 1: varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen teht ävää varausta ylläpitäv ää tyyppi 1 -testiä.
3.2.2.2. Vaihtoeht o 2: varausta ylläpitäv ä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä.
3.2.2.3. Vaihtoeht o 3: varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraa va varausta ylläpitä vä tyyppi 1 -test i.
3.2.2.4. Vaihtoeht o 4: varausta ylläpitäv ä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraa va varausta purka va tyyppi 1 -test i.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/428 26.11.2021  
Kuva A8/1
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv on testauk sessa mahdolliset testisekven ssit
3.2.3. Kuljetta jan valitta vissa oleva ajotila asete taan seuraa vissa testisekvensseissä kuvatulla tavalla (vaiht oehdot 1–4).
3.2.4. Varausta purka va tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtä vää varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä (vaihtoeht o 1)
Vaihtoehdon 1 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän liitte en kohdissa 3.2.4.1–3.2.4.7, ja vastaava 
REESS-jär jeste lmän varaustilaprof iili esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/1.
3.2.4.1. Esivakautus
Ajoneuv o valmistellaan tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 2.2 kuvatuilla menette lyillä.
3.2.4.2. Testausolosuhteet
3.2.4.2.1. Testi tehdään niin, että REESS-jär jeste lmä on ladattu täyteen tämän liitte en lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3 
kuvattujen latausvaatimusten mukaisesti ja että ajoneuvoa käytetään tämän säännön kohdassa 3.3.5 
määr itellyssä varausta purka vassa toimintatilassa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/429  
3.2.4.2.2. Kuljetta jan valittavissa olevan ajotilan valinta
Jos ajoneuvo on varuste ttu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta purkavassa tyyppi 1 
-testissä käytettä vä ajotila tämän liitteen lisäyksen 6 kohdan 2 mukaisesti.
3.2.4.3. Varausta purka va tyyppi 1 -testausmenettely
3.2.4.3.1. Varausta purkava tyyppi 1 -testausmen ettely koostuu perättäisistä sykleistä, joita kutakin seuraa enintään 30 
minuutin seisotusjakso, kunnes saavut etaan varausta ylläpitäv ä toimintatila.
3.2.4.3.2. Yksittäisten sovelletta vien testisyklien välisen seisotuk sen aikana kytketään voimalait e pois toiminnasta eikä 
REESS-jär jeste lmää ladata ulkoisesta sähk öenergianlähtee stä. Laitt eita, joilla mitataan kaikkien REESS- 
järjestelmien sähk övir ta ja määr itetään kaikkien REESS-jär jeste lmien jännite tämän liitteen lisäyksen 3 
mukaisesti, ei kytketä pois toiminnasta testisyklien välissä. Ampeer ituntimittar illa tehtävissä mittauksissa 
integroinnin on pysyttävä aktiivisena koko testin ajan testin päättymiseen saakka.
Kun ajoneuv o käynniste tään uudelleen seisotuk sen jälkeen, sitä käytetään tämän liitteen kohdan 3.2.4.2.2 
mukaisessa kuljettajan valittavi ssa olevassa ajotilassa.
3.2.4.3.3. Poiket en siitä, mitä liitteen B5 kohdassa 5.3.1 määrätään, ja liitteen B5 kohdan 5.3.1.2 soveltamisen lisäksi 
analysaatt orit voidaan kalibroida ja niiden nolla-ar vo tarkastaa ennen varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä ja sen 
jälkeen.
3.2.4.4. Varausta purka van tyyppi 1 -testin päättyminen
Varausta purkavan tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun tämän liittee n kohdan 3.2.4.5 mukainen 
lopetuskr iteeri täyttyy ensimmäisen kerr an. Sovellettavi en WLTP-testisy klien lukumäärä siihen sykliin asti, 
jossa lopetuskr iteeri täyttyi ensimmäisen kerran (ja tämä sykli mukaan luettuna), on n+1.
Soveltuvaa WLTP-testisykliä n nimit etään siirtymäsykliksi.
Soveltuvaa WLTP-testisykliä n+1 nimit etään vahvistussyklik si.
Jos ajoneuv o ei pysty ylläpitämään varausta koko sovellettavan WLTP-testisyklin ajan, varausta purka van 
tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun ajoneuvon vakio varustee na olevassa kojetaulussa annetaan ilmoitus 
ajoneuvon pysäyttämisestä tai kun ajoneuvo poikkeaa sille määrätystä nopeuskä yrätolera nssista neljän 
perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin ja jarrutetaa n ajoneuv o 
pysähdyksi in 60 sekunnin kuluessa.
3.2.4.5. Lopetuskr iteer i
3.2.4.5.1. On arvioitava, täyttyik ö lopetuskr iteeri kaikissa ajetuis sa WLTP-testisykleissä.
3.2.4.5.2. Varausta purka van tyyppi 1 -test in lopetuskr iteer i täyttyy , kun seuraa vasta yhtälöstä laskett u suhte ellinen 
sähk öenergianmuutos REEC i on pienem pi kuin 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
jossa
REEC i on suht eellinen sähk öenergianmuutos tarkastelta vassa varausta purka van tyyppi 1 -testin 
sove llettavassa testisyklissä i
ΔEREESS,i on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos tarkastelta vassa varausta purka vassa 
tyyppi 1 -testisyklissä i laskettuna tämän liitteen kohdan 4.3 mukaisesti (Wh)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/430 26.11.2021  
Ecycle on syklin energiantar ve tarkaste ltavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä lasket tuna liittee n 
B7 kohdan 5 mukaisesti (Ws)
i on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
1
3600on syklin energiantar peeseen sovelletta va Wh-muunnoskerr oin.
3.2.4.6. REESS-jär jeste lmän lataaminen ja ladatun sähk öenergian mittaaminen
3.2.4.6.1. Kytketään ajoneuv o verkk ovirtaan 120 minuutin kuluessa sen sovelletta van WLTP-testisyklin n+1 jälkeen, 
jossa varausta purkavan tyyppi 1 -testin lopetuskr iteer i ensimmäisen kerran täyttyi.
REESS-jär jeste lmä on ladattu täyteen, kun tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3.2 määr itelty varauksen 
lopettamiskr iteeri täyttyy .
3.2.4.6.2. Verkosta ladattava sähk öenergia EAC ja syöttöai ka mitataan verkk ovirtapistokk een ja ajoneuvon latauslaitte en 
väliin sijoitetuil la sähk öenergianmittauslaitte illa. Sähk öenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun tämän 
liitte en lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3.2 määr itelty varauksen lopettamiskr iteeri täyttyy .
3.2.4.7. Kaikissa varausta purkavan tyyppi 1 -test in yksittäisissä sovelletta vissa WLTP-testisykleissä on noudatetta va 
liitte en B6 kohdassa 1.2 annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-ar voja.
3.2.5. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtä vää varausta purka vaa tyyppi 1 -testiä (vaihtoeht o 2)
Vaihtoehdon 2 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän liitteen kohdissa 3.2.5.1–3.2.5.3.3, ja vastaav a 
REESS-jär jeste lmän varaustilaprof iili esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/2.
3.2.5.1. Esivakautus ja seisotus
Ajoneuv o valmistellaan tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 2.1 kuvatuilla menette lyillä.
3.2.5.2. Testausolosuhteet
3.2.5.2.1. Testit suor itetaan niin, että ajoneuv oa käytetään tämän säännön kohdassa 3.3.6 määr itellyssä varausta 
ylläpitäv ässä toim intatilassa.
3.2.5.2.2. Kuljetta jan valittavissa olevan ajotilan valinta
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavi ssa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 
-testissä käytettä vä ajotila tämän liitteen lisäyksen 6 kohdan 3 mukaisesti.
3.2.5.3. Tyyppi 1 -testa usmenettely
3.2.5.3.1. Ajoneuv ot testataan liittee ssä B6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.
3.2.5.3.2. Korjataan tarvittaessa CO 2 -päästöjen massa tämän liitte en lisäyksen 2 mukaisesti.
3.2.5.3.3. Tämän liittee n kohdan 3.2.5.3.1 mukaisessa testissä on noudatetta va liitteen B6 kohdassa 1.2 annettuja 
sovellettavia kriteeripäästöjen raja-ar voja.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/431  
3.2.6. Varausta purka va tyyppi 1 -testi ja sitä seuraa va varausta ylläpitäv ä tyyppi 1 -testi (vaihtoeh to 3)
Vaihtoehdon 3 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän liitte en kohdissa 3.2.6.1–3.2.6.3, ja vastaava 
REESS-jär jeste lmän varaustilaprof iili esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/3.
3.2.6.1. Varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä on noudatetta va tämän liitte en kohdissa 3.2.4.1–3.2.4.5 ja kohdassa 
3.2.4.7 kuvattua menett elyä.
3.2.6.2. Sen jälkeen on toimitta va tämän liitteen kohdissa 3.2.5.1–3.2.5.3 kuvatun varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin 
testausmenettelyn mukaisesti. Tämän liittee n lisäyksen 4 kohtia 2.1.1 ja 2.1.2 ei sovelleta.
3.2.6.3. REESS-jär jeste lmän lataaminen ja ladatun sähk öenergian mittaaminen
3.2.6.3.1. Kytketään ajoneuvo verkk ovirtaan 120 minuutin kuluessa varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin päättymisestä.
REESS-jär jeste lmä on ladattu täyteen, kun tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3.2 määr itelty varauksen 
lopettamiskr iteeri täyttyy .
3.2.6.3.2. Verkosta ladattava sähk öenergia EAC ja syöttöai ka mitataan verkk ovirtapistokk een ja ajoneuvon latauslaitte en 
väliin sijoit etuilla energianmittauslaitteilla. Sähk öenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun tämän liitteen 
lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3.2 määr itelty varauk sen lopettamiskr iteeri täyttyy .
3.2.7. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraa va varausta purkava tyyppi 1 -testi (vaihtoeh to 4)
Vaihtoehdon 4 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän liittee n kohdissa 3.2.7.1 ja 3.2.7.2, ja vastaav a 
REESS-jär jeste lmän varaustilaprof iili esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/4.
3.2.7.1. Varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -test issä on noudatetta va tämän liittee n kohdissa 3.2.5.1–3.2.5.3 ja kohdassa 
3.2.6.3.1 kuvattua menett elyä.
3.2.7.2. Sen jälkeen on toim ittava tämän liitteen kohdissa 3.2.4.2–3.2.4.7 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin 
testausmenettelyn mukaisesti.
3.3. NOVC-HEV -ajoneuv ot
Tämän liitteen kohdissa 3.3.1–3.3.3 kuvattu testisekvenssi ja vastaav a REESS-jär jestelmän varaustilaprofiili 
esitet ään tämän liitte en lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/5.
3.3.1. Esivakautus ja seisotus
3.3.1.1. Ajoneuv ot esivakautetaan liitte en B6 kohdan 2.6 mukaisesti.
Näiden liittee n B6 kohdassa 2.6 esitettyj en vaatimusten täyttämisen lisäksi voidaan ajo-REESS-jär jestelmän 
varaustila asettaa varausta ylläpitävää testiä varten ennen esivakauttamista valmista jan suosituste n mukaiseksi, 
jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitäv ässä toimintatilassa.
3.3.1.2. Ajoneuv oja seisotetaan liittee n B6 kohdan 2.7 mukaisesti.
3.3.2. Testausolosuhteet
3.3.2.1. Ajoneuv ot testataan tämän säännön kohdassa 3.3.6 määr itellyssä varausta ylläpitäv ässä toimintatilassa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/432 26.11.2021  
3.3.2.2. Kuljetta jan valittavissa olevan ajotilan valinta
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavi ssa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 
-testissä käytettä vä ajotila tämän liitteen lisäyksen 6 kohdan 3 mukaisesti.
3.3.3. Tyyppi 1 -testa usmenettely
3.3.3.1. Ajoneuv ot testataan liittee ssä B6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.
3.3.3.2. Korjataan tarvittaessa CO 2 -päästöjen massa tämän liitte en lisäyksen 2 mukaisesti.
3.3.3.3. Varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -test issä on noudatetta va liittee n B6 kohdassa 1.2 annettuja sove llettavia 
kriteeripäästöj en raja-ar voja.
3.4. Täyssähk öajoneuv ot
3.4.1. Yleiset vaatimukset
Täyssähk öajoneuv on toimintasät een ja sähk öenergiankulutuk sen määr ittämisessä noudatet tava 
testausmenettely valitaan tauluk ossa A8/3 esitetyn testiajoneuv on arvioidun täyssähk öisen toim intasäteen 
(PER) mukaisesti. Jos käytetään interpolo intimenete lmää, sove llettava testausmenettely valitaan interpoloi nti­
perheeseen kuuluvan ajoneuvon H täyssähk öajoneuv on toimintasät een perustee lla.
Taulukko A8/3
Menettelyt täyssähk öajoneuv on toimintasä teen (PER) ja sähk öenergiankulutuk sen määr ittämiseksi 
(tapauksen mukaan) 
Sovelletta va testisykli Arvioitu PER Sovellettava testausmenett ely
Tämän liitte en kohdan 
1.4.2.1 mukainen testisykli 
mukaan luettuna 
moottori tievaihePienempi kuin 3:n sove llettavan 
WLTP-testisyklin pituusPerättäist en syklien tyyppi 1 
-testa usmenettely (tämän liitteen 
kohdan 3.4.4.1 mukaisesti)
Suurempi tai yhtä suur i kuin 3:n 
sovellettavan WLTP-testisy klin 
pituusLyhennetty tyyppi 1 -testaus menettely 
(tämän liittee n kohdan 3.4.4.2 
mukaisesti)
Tämän liitte en kohdan 
1.4.2.1 mukainen testisykli 
ilman moottori tievaihettaPienempi kuin 4:n sove llettavan 
WLTP-testisyklin pituusPerättäist en syklien tyyppi 1 
-testa usmenettely (tämän liitteen 
kohdan 3.4.4.1 mukaisesti)
Suurempi tai yhtä suur i kuin 4:n 
sovellettavan WLTP-testisy klin 
pituusLyhennetty tyyppi 1 -testaus menettely 
(tämän liittee n kohdan 3.4.4.2 
mukaisesti)
Tämän liitte en kohdan 
1.4.2.2 mukainen 
kaupunkisykliEi käytettä vissä sove llettavassa 
WLTP-testisyklissäPerättäist en syklien tyyppi 1 
-testa usmenettely (tämän liitteen 
kohdan 3.4.4.1 mukaisesti)
Valmistajan on toimit ettava vastuuviranomaiselle näyttöä arvioidusta täyssähk öajoneuv on toimintasäteestä 
(PER) ennen testiä. Jos käytetään interpoloi ntimenet elmää, sovellettava testausmenettely valitaan interpol ointi ­
perheeseen kuuluvan ajoneuvon H arvioidun sähk ökäyttöisen toimintasäteen peruste ella. Sovelle tulla 
testausmenettelyllä määr itetyn PER -arvon on osoitetta va, että on sove llettu oikeaa testausmenettelyä.
Tämän liitteen kohdissa 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kuvatussa perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus menettelyssä 
sovellettava testisekvenssi ja vastaava REESS-jär jestelmä n varaustilaprof iili esitetää n tämän liitteen lisäyksen 1 
kuvassa A8.App1/6.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/433  
Tämän liitte en kohdissa 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kuvatussa lyhennetyssä tyyppi 1 -test ausmenettelyssä 
sovellettava testisekvenssi ja vastaava REESS-jär jestelmä n varaustilaprof iili esitetää n tämän liitteen lisäyksen 1 
kuvassa A8.App1/7.
3.4.2. Esivakautus
Ajoneuv o valmistellaan tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 3 kuvatuilla menette lyillä.
3.4.3. Kuljetta jan valittavissa olevan ajotilan valinta
Jos ajoneuv o on varustettu kuljettajan valittavis sa olevalla ajotilalla, testissä käytettävä ajotila valitaan tämän 
liitte en lisäyksen 6 kohdan 4 mukaisesti.
3.4.4. Täyssähk öajoneuv oihin sovellettava tyyppi 1 -testaus menettely
3.4.4.1. Perättäisten syklien tyyppi 1 -test ausmenettely
3.4.4.1.1. Nopeuskä yrä ja tauot
Testi suor itetaan ajamalla perättäisiä sovellettavia testisyklejä, kunnes tämän liittee n kohdan 3.4.4.1.3 
mukainen lopetuskr iteer i täyttyy .
Kuljetta ja tai testin suor ittaja voiva t pitää tauk oja vain testisyklien välissä Taukojen kokonaispituus saa olla 
enintään 10 minuuttia. Voimalaite kytke tään tauon ajaksi pois päältä.
3.4.4.1.2. REESS-jär jeste lmän virran ja jännitteen mittaaminen
Kaikkien REESS-jär jestelmien sähk övir ta mitataan ja jännite määr itetään tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti 
testin alusta lopetuskr iteerin täyttymiseen saakka.
3.4.4.1.3. Lopetuskr iteer i
Lopetuskr iteer i täyttyy , kun ajoneuv on nopeus ylittää liittee n B6 kohdassa 2.6.8.3.1.2 esitet yn sallitun 
poikk eaman nopeuskä yrästä neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitem pään. Tällöin vapautetaa n 
kaasunsäädin. Ajoneuvo jarruteta an pysähdyksi in 60 sekunnin kuluessa.
3.4.4.2. Lyhennetty tyyppi 1 -test ausmenettely
3.4.4.2.1. Nopeuskä yrä
Lyhennetty tyyppi 1 -test ausmenettely koostuu kahdesta dynaamisesta segmentistä (DS 1 ja DS 2) sekä kahdesta 
tasaisen nopeuden segmentistä (CSS M ja CSS E) kuvassa A8/2 esitetyll ä tavalla.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/434 26.11.2021  
Kuva A8/2
Lyhennetyn tyyppi 1 -test ausmenettelyn nopeusk äyrä
Dynaamisia segmenttejä DS 1 ja DS 2 käytetään tarkastelta van vaiheen, sovellettavan WLTP-kaupunkisyklin ja 
sovellettavan WLTP-testisyklin energiantar peen määr ittämiseen.
Tasaisen nopeuden segmenttien CSS M ja CSS E tark oituksena on lyhentää testin kest oa purkamalla REESS- 
järjestelmän varausta nopeammin kuin perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenett elyssä.
3.4.4.2.1.1. Dynaamiset segmentit
Dynaamiset segmentit DS 1 ja DS 2 koostuvat tämän liitteen kohdan 1.4.2.1 mukaisesta sovelletta vasta WLTP- 
testisyklistä ja sitä seuraa vasta tämän liitteen kohdan 1.4.2.2 mukaisesta sovellettavasta WLTP-kaupunkit esti­
syklistä.
3.4.4.2.1.2. Tasaisen nopeuden segmentti
Segmentit CSS M ja CSS E on ajettava samalla tasaisella nopeudella. Jos käytetään interpoloi ntimenet elmää, 
interpolointiperheessä sovelletaan samaa tasaista nopeutta.
a) Nopeutta koskevat vaatimuks et
Nopeuden on oltava tasaisen nopeuden segmenteissä vähintään 100 km/h. Jos testi suor itetaan ilman 
moottoritievaihetta (Extra High 3) tapauksen mukaan, tasaisen nopeuden segmente issä nopeudeksi asetetaan 
80 km/h. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella voidaan tasaisen nopeuden 
segmentte ihin valita suurem pi tasainen nopeus.
Kiihdytyksen tasaiseen nopeut een on oltav a tasainen, ja nopeus on saavu tetta va 1 minuutin kuluessa siitä, kun 
dynaamiset segmentit päättyvät, ja tauluk on A8/4 mukaisen tauon tapauksessa siitä, kun voimalaitt een 
käynnistäminen aloit etaan.
Hidastuksen tasaisesta nopeudesta on oltav a tasainen, ja hidastus on saavu tettava 1 minuutin kuluessa siitä, 
kun tasaisen nopeuden segmentit päättyvät.
Jos ajoneuvon suur in nopeus on pienem pi kuin tässä kohdassa esitett yjen vaatimusten mukainen tasaisen 
nopeuden segmenttien vähimmäisnopeus, tasaisen nopeuden segmentei ssä vaadittav a nopeus on yhtä suur i 
kuin ajoneuvon suur in nopeus.
b) Segmente issä CSS E ja CSS M ajettavan matkan määr ittäminen
Tasaisen nopeuden segmentin pituus CSS E määr itetään käyttämällä perustana prosenttiosuutta tämän liitte en 
kohdan 4.4.2.1 mukaisesta käytettävissä olevasta REESS-energiasta UBE STP. Ajo-REESS-jär jeste lmässä 
dynaamisen segmentin DS 2 jälkeen olevan energian määrän on oltava enintään 10 prosenttia arvosta UBE STP. 
Valmistajan on toim itetta va vastuuviranomaiselle testin jälkeen näyttöä siitä, että tämä vaatimus täyttyy .FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/435  
Tasaisen nopeuden segmentin CSS M pituus dCSSM voidaan laske a seuraa vasta yhtälöstä:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
jossa
dCSSM on tasaisen nopeuden segmentin CSS M pituus [km]
PER est on tarkastelta van täyssähk öajoneuv on arvioitu sähk ökäyttöinen toim intasäde [km]
dDS1 on dynaamisen nopeuden segmentin 1 pituus [km]
dDS2 on dynaamisen nopeuden segmentin 2 pituus [km]
dCSSE on tasaisen nopeuden segmentin CSS E pituus [km].
3.4.4.2.1.3. Tauot
Kuljetta ja tai testin suor ittaja voi pitää tauk oja vain tasaisen nopeuden segmentei ssä tauluk ossa A8/4 esitetyn 
mukaisesti.
Taulukko A8/4
Kuljetta jan tai testin suor ittajan tauot 
Ajettu matka tasaisen nopeuden segmentissä CSS M (km) Taukojen enimmäispituus (minuuttia)
Enintään 100 10
Enintään 150 20
Enintään 200 30
Enintään 300 60
Yli 300 Valmistajan suositusten mukaisesti
Huomautus: Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.
3.4.4.2.2. REESS-jär jeste lmän virran ja jännitteen mittaaminen
Kaikkien REESS-jär jestelmien sähk övir ta ja kaikkien REESS-jär jestelmien jännit e määr itetään tämän liitte en 
lisäyksen 3 mukaisesti testin alusta lopetuskr iteerin täyttymiseen saakka.
3.4.4.2.3. Lopetuskr iteer i
Lopetuskr iteer i täyttyy , kun ajoneuv on nopeus ylittää liittee n B6 kohdassa 2.6.8.3.1.2 esitet yn sallitun 
poikk eaman nopeuskä yrästä 4 perättäisen sekunnin ajan tai pitem pään toisessa tasaisen nopeuden 
segmentissä CSS E. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyk siin 60 sekunnin 
kuluessa.
3.4.4.3. REESS-jär jeste lmän lataaminen ja ladatun sähk öenergian mittaaminen
3.4.4.3.1. Kun ajoneuv o on jarrutettu pysähdyksiin tämän liittee n kohdan 3.4.4.1.3 mukaisesti perättäiste n syklien 
tyyppi 1 -testausmenett elyn tapaukse ssa ja tämän liitte en kohdan 3.4.4.2.3 mukaisesti lyhennetyn tyyppi 1 
-testausmenettelyn tapaukse ssa, se kytket ään verkk ovir taan 120 minuutin kuluessa.
REESS-jär jeste lmä on ladattu täyteen, kun tämän liitteen lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3.2 määr itelty varauksen 
lopettamiskr iteeri täyttyy .FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/436 26.11.2021  
3.4.4.3.2. Verkosta ladattava sähk öenergia EAC ja syöttöai ka mitataan verkk ovirtapistokk een ja ajoneuvon latauslaitte en 
väliin sijoit etuilla energianmittauslaitteilla. Sähk öenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun tämän liitteen 
lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3.2 määr itelty varauk sen lopettamiskr iteeri täyttyy .
3.5. NOVC-FCHV -ajoneuv ot
Tämän liitteen kohdissa 3.5.1–3.5.3 kuvattu testisekvenssi ja vastaav a REESS-jär jestelmän varaustilaprofiili 
esitet ään tämän liitte en lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/5.
3.5.1. Esivakautus ja seisotus
Ajoneuv ot esivakautetaan ja niitä seisotetaan tämän liitteen kohdan 3.3.1 mukaisesti.
3.5.2. Testausolosuhteet
3.5.2.1. Ajoneuv ot testataan tämän säännön kohdassa 3.3.6 määr itellyssä varausta ylläpitäv ässä toimintatilassa.
3.5.2.2. Kuljetta jan valittavissa olevan ajotilan valinta
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavi ssa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 
-testissä käytettä vä ajotila tämän liitteen lisäyksen 6 kohdan 3 mukaisesti.
3.5.3. Tyyppi 1 -testa usmenettely
3.5.3.1. Ajoneuv ot testataan liitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenett elyn mukaisesti, ja niiden polttoaineenkulutus 
laske taan tämän liitteen lisäyksen 7 mukaisesti.
3.5.3.2. Poltto aineenkulutusar vo korjataan tarvittaessa tämän liittee n lisäyksen 2 mukaisesti.
4. HYBRIDIAJONEUV OIHIN, TÄYSSÄHK ÖAJONEUV OIHIN JA PAINEISTETTU A VET YÄ KÄYTTÄVIIN 
POL TTOKENNO AJONEUV OIHIN SOVELLETT AVAT LASKELMA T
4.1. Päästöjen kaasumaist en yhdisteiden, hiukkasmassan ja hiukkasmäärän laskeminen
4.1.1. OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuv ojen pääst öjen kaasumaist en yhdistei den massa sekä pääst öjen 
hiukkasmassa ja hiukkasmäärä varausta ylläpitävässä toimintatilassa
Lasket aan varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen hiukkasmassa PM CS liittee n B7 kohdan 3.3 mukaisesti.
Lasket aan varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen hiukkasmäärä PN CS liittee n B7 kohdan 4 mukaisesti.
4.1.1.1. NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuvojen varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopulliste n tulosten 
laske misessa sovelletta va vaiheittainen menett ely
Lasket aan tulok set tauluk ossa A8/5 esitet yssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakk eessa esite tyt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakke essa ilmoitet aan laske lmissa käytettävät kohdat tai vaadittav at 
lisälask elmat.
Taulukk oa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
c täysi sovelletta va testisykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe; EAER city-arvon laske nnassa (tapauksen mukaan) p edustaa 
kaupunkiajosykliä
i sove llettavat kriteeripäästöje n kompon entit paitsi CO 2
CS varausta ylläpitävä
CO 2 CO 2-päästöjen massaFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/437  
Taulukko A8/5
Varaus ta ylläpidett äessä syntyvien kaasupäästöjen ja polttoainetehokkuuden lopullist en arvojen laskem inen (FE 
koskee ainoast aan tasoa 1B) 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Liite B6 Testin 
raakatuloks etMassapäästöt varausta ylläpidettäessä
Liitt een B7 kohdat 3–3.2.2.Mi,CS,p,1 , g/km,
MCO2,CS,p,1 , g/km.
2 Tulos vaiheesta 
1Mi,CS,p,1 , g/km,
MCO2,CS,p,1 ,  
g/km.Varausta ylläpitäv än syklin yhdistettyj en arvojen 
laskemin en:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
jossa
Mi,CS,c,2 on varausta ylläpidettäessä syntyvien 
päästöjen massa koko syklissä,
MCO2,CS,c,2 on varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO 2-päästöjen massa koko syklissä,
dp on ajomatkat syklin vaiheissa p.Mi,CS,c,2 , g/km,
MCO2,CS,c,2 , g/km.
3 Tulos vaiheesta 
1MCO2,CS,p,1 ,  
g/km,REESS-jär jestelmän sähk öenergianmuutoksen 
korjaaminen
Tämän liitteen kohdat 4.1.1.2–4.1.1.5.MCO2,CS,p,3 , g/km,
MCO2,CS,c,3 , g/km.
Tulos vaiheesta 
2MCO2,CS,c,2 ,  
g/km.
4a Tulos vaiheesta 
2Mi,CS,c,2 , g/km, Varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen 
massan korjaaminen kaikkien jaksoittaisesti 
regeneroituv alla järjeste lmällä varuste ttujen 
ajoneuvojen osalta (Ki) liitteen B6 lisäyksen 1 
mukaisesti.
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 tai
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
ja
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
tai
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
Ki:n määr ittämisessä käytettävä summaa va tai 
kertova tekijä.
Jos Ki-ker rointa ei sovelleta:
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a , g/km,
MCO2,CS,c,4a , g/km.
Tulos vaiheesta 
3MCO2,CS,c,3 ,  
g/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/438 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
4b Tulos vaiheesta 
3MCO2,CS,p,3 ,  
g/km,
MCO2,CS,c,3 ,  
g/km,Jos Ki-ker rointa sovelletaan, linjataan 
vaiheittaiset CO2-tuloks et syklin yhdistett yyn 
arvoon:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
syklin kunkin vaiheen p osalta
jossa
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Jos Ki-ker rointa ei sovelleta:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 , g/km.
Tulos vaiheesta 
4aMCO2,CS,c,4a ,  
g/km.
4c Tulos vaiheesta 
4aMi,CS,c,4a , g/km,
MCO2,CS,c,4a ,  
g/km.Jos näitä arvoja käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseen, 
kriteeripäästöt ja CO2-päästöjen massa kerro taan 
tämän säännön kohdan 8.2.4 mukaisesti 
määr itetyllä sisäänajok ertoimella RI:
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,CS,c,4a
Jos näitä arvoja ei käytetä tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseen:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,CS,c,4c;
MCO2,CS,c,4c
Lasketaan polttoai netehokkuus (FE c,4c_tem p) 
liitteen B7 kohdan 6.14.1 mukaisesti.
Jos tätä arvoa käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseen, 
polttoainet ehokkuuden arvo kerrotaan tämän 
säännön kohdan 8.2.4 mukaisesti määr itetyllä 
sisäänajok ertoimella:
FEc,4c = RIFE (j) x FEc,4c_tem p
Jos näitä arvoja ei käytetä tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseen:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l
5
Yhden 
testin tulosTulos vaiheista 
4b ja 4cMCO2,CS,p,4 ,  
g/km,
MCO2,CS,c,4c ,  
g/km.Taso 1A:
ATCT -korjataan arvot MCO2 ,CS,c,4c ja MCO2,CS,p,4 
liitteen B6a kohdan 3.8.2 mukaisesti.
Taso 1B:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,CS,c,5 , g/km,
MCO2,CS,p,5 , g/km.
Mi,CS,c,4c , g/km; 
FEc,4c, km/lSovelletaan liitteen C4 mukaisesti laskett uja 
huononemisker toimia kriteeripäästöje n 
arvoihin.
Jos näitä arvoja käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseen, 
seuraa via vaiheita (6–9) ei vaadita, ja tämän 
vaiheen tulos on lopullinen tulos.Mi,CS,c,5 , g/km,
FEc,5, km/lFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/439  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
6
Mi,CS 
testia joneu -
von 
tulokset 
tyyppi 1 
-testistäTaso 1A: Tulos 
vaiheesta 5Kaiki ssa 
testeissä:
Mi,CS,c,5 , g/km,
MCO2,CS,c,5 ,  
g/km,
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km.Keskiar votetaan testiar vot ja ilmoitetut arvot 
liitteen B6 kohtien 1.2–1.2.3 mukaisesti.Mi,CS,c,6 , g/km,
MCO2,CS,c,6 , g/km,
MCO2,CS,p,6 , g/km,
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.
Taso 1B:
Tulos vaiheesta 
5FEc,5, km/l Määr itetään testiarvojen keskiar vo ja ilmoitettu 
arvo.
Liitt een B6 kohdat 1.2–1.2.3.
Muunnetaan arvosta FEc,declared arvoon MCO2,c, 
declared sovellettavalta sykliltä. Tätä varten 
käytetään koko syklin kriteeripäästöjä.FEc,declared , km/l
MCO2,c,declared , g/km.
7
MCO2,CS 
testia joneu -
von 
tulokset 
tyyppi 1 
-testistäTaso 1A:
Tulos vaiheesta 
6MCO2,CS,c,6 ,  
g/km,
MCO2,CS,p,6 ,  
g/km,
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.Yhdenmukaistetaan vaihek ohtaiset arvot.
Liitt een B6 kohta 1.2.4
ja
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 , g/km,
MCO2,CS,p,7 , g/km.
Taso 1B:
Tulos vaiheesta 
5
Tulos vaiheesta 
6MCO2,CS,c,5 ,  
g/km,
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km,
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.Yhdenmukaistetaan vaihek ohtaiset arvot.
Liitt een B6 kohta 1.2.4MCO2,CS,p,7 , g/km.
Ainoastaan 
taso 1A
8
Interpo-
lointiperh -
een tulos.
Lopullinen 
kriteeri-
päästötu -
los.
Jos 
interpo -
lointimene -
telmää ei 
käytetä, 
vaihetta 9 ei 
vaadita ja 
tämän 
vaiheen 
tulos on 
lopullinen 
CO2-tulos.Tulos vaiheesta 
6Kukin H- ja L- ja, 
tapaukse n 
mukaan, 
M-k onfiguraa -
tion 
testia joneuv o:
Mi,CS,c,6 , g/kmJos ajoneuv on H lisäksi testattiin ajoneuvo L ja 
tapaukse n mukaan ajoneuv o M, 
kriteeripäästötul okseksi otetaan suurem pi näistä 
kahdesta tai tapaukse n mukaan kolmesta arvosta 
ja kirjataan se arvoksi Mi,CS,c
Yhdiste ttyjen THC- ja NO x-pääst öjen tapaukse ssa 
käytetään summan suur inta arvoa, joka koske e 
joko ajoneuv oa H tai L, tai tapaukse n mukaan 
tyyppihy väks yntäar vona pidetään ajoneuv oa M.
Muussa tapaukse ssa, jos ajoneuv oa L tai tapauk ­
sen mukaan ajoneuvoa M ei 
testa ttu,Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6
Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään tämän tauluk on vaiheessa 7 saadut 
CO 2-arvot kahden desimaalin tarkkuuteen. 
Lisäksi CO 2-tulos on käytettävissä ajoneuv oille H 
ja L ja tapaukse n mukaan ajoneuv olle M.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, tehdään 
lopullinen pyöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti:Mi,CS,c, g/km,
MCO2,CS,c , g/km,
MCO2,CS,p , g/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/440 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
pyöristetään tämän tauluk on vaiheessa 7 saadut 
CO 2-arvot lähimpään kokonaislukuun.
Ainoastaan 
taso 1A
9
Yksi ttäisen 
ajoneuv on 
tulos.
Lopullinen 
CO2-tulos.Tulos vaiheesta 
8MCO2,CS,c , g/km,
MCO2,CS,p , g/km.Lasketaan interpolointiperheen yksittäist en 
ajoneuvojen CO 2-päästöjen massa tämän liitte en 
kohdan 4.5.4.1 mukaisesti.
Tehdään yksittäist en ajoneuvojen CO2-arvojen 
lopullinen pyöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään CO 2-arvot lähimpään 
kokonaislukuun.
Tulos on käytettävissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.MCO2,CS,c,ind , g/km,
MCO2,CS,p,ind , g/km.
4.1.1.2. Jos tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 1.1.4 mukaista korjausta ei tehty , käytetään seuraa vaa varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan arvoa:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
jossa
MCO2,CS on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 
1 -testissä tauluk on A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]
MCO2,CS,nb on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta 
ylläpidettäessä suor itettavassa tyyppi 1 -testissä ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/5 
vaiheen 2 mukaisesti määr itettynä [g/km].
4.1.1.3. Jos tämän liittee n lisäyksen 2 kohdassa 1.1.3 edellytetä än varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-pääst öjen 
massan korjaamista tai jos tehtiin tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 1.1.4 mukainen korjaus, CO 2-päästöjen 
massan korjauskerr oin määr itetään tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 2 mukaisesti. Korjattu varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan arvo määr itetään seuraavasta yhtälöstä:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
jossa
MCO2,CS on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 
1 -testissä tauluk on A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]
MCO2,CS,nb on syntyvien CO2-päästöjen massan tasapainottamat on arvo varausta ylläpitä vässä tyyppi 1 
-testissä ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määr itettynä [g/km]
EC DC,CS on sähk öenergiankulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -test issä laske ttuna tämän liitte en 
kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
KCO2 on tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 2.3.2 mukainen CO2-päästöjen massan korjauskerr oin 
[(g/km)/(Wh/km)].
4.1.1.4. Jos vaihek ohtaiste n CO 2-pääst öjen massan korjausker toimia ei ole määr itetty, vaihek ohtaisten CO 2-päästöjen 
massa lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/441  
jossa
MCO2,CS,p on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p tauluk on A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]
MCO2,CS,nb,p on syntyvien CO 2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/5 vaiheen 1 mukaisesti 
määr itettynä [g/km]
EC DC,CS,p on sähk öenergiankulutus varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p lasket tuna tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
KCO2 on tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 2.3.2 mukainen CO2-päästöjen massan korjauskerr oin 
[(g/km)/(Wh/km)].
4.1.1.5. Jos vaihek ohtaiste n CO 2-pääst öjen massan korjausker toimia ei ole määr itetty, vaihek ohtaisten CO 2-päästöjen 
massa lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
jossa
MCO2,CS,p on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p tauluk on A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]
MCO2,CS,nb,p on syntyvien CO 2-päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/5 vaiheen 1 mukaisesti 
määr itettynä [g/km]
EC DC,CS,p on sähk öenergiankulutus varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p lasket tuna tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
KCO2,p on tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 2.3.2.2 mukainen CO 2-päästöjen massan korjauskerr oin 
[(g/km)/(Wh/km)]
p on sove ltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
4.1.2. Varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massa – OVC-HEV -ajoneuvot
Taso 1A:
Varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massan käyttöteki jäpainotet tu arvo MCO2,CD määr itetään 
seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
Taso 1B:
Varausta purettaessa syntyvien MCO2,CD -päästöjen massan arvo MCO2,CD määr itetään seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
jossa
MCO2,CD on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan käyttöt ekijäpainotettu arvo [g/km]
MCO2,CD,j on liitte en B7 kohdan 3.2.1 mukaisesti määr itetty CO2-päästöjen massa varausta purka van 
tyyppi 1 testin vaiheessa j [g/km]
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumeroFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/442 26.11.2021  
k on tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
Jos sove lletaan interpolo intimenete lmää, k on ajoneuv olla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä nveh_L .
Jos ajoneuv olla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh Hja tapauk sen mukaan interpolo intiperheen 
yksittäisellä ajoneuvoll a ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh indon pienempi kuin ajoneuvoll a L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L , laskelmiin sisällyte tään ajoneuv on H ja tapaukse n mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO 2-päästöjen massa suhteessa 
sähk öenergiankulutuk seen nolla ðEC DC,CD,j ¼0Þsove ltamalla CO 2-korjauskerr ointa tämän liitteen lisäyksen 2 
mukaisesti.
4.1.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A:
OVC-HEV -ajoneuv ojen päästöjen kaasumaist en yhdisteiden massa sekä päästöjen hiukkasmassa ja 
hiukkasmäärä käyttöteki jäpainotettuin a
4.1.3.1. Päästöjen kaasumaist en yhdisteiden käyttöt ekijäpainotettu massa
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
jossa
Mi, weighted on päästön yhdisteen i käyttöt ekijäpainotettu massa [g/km]
i on tarkastelta van kaasumaisen pääst ön yhdistee n (paitsi CO2) tunnus
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
Mi,CD, j on liitteen B7 kohdan 3.2.1 mukaisesti määr itetty kaasumaisen pääst öyhdistee n i massa 
varausta purka van tyyppi 1 -testin vaiheessa j [g/km]
Mi, CS on varausta ylläpidettäessä syntyvän kaasumaisen päästö yhdisteen massa varausta ylläpitävässä 
tyyppi 1 -testissä tauluk on A8/5 vaiheen 6 mukaisesti [g/km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
CO2-päästöjen massan käyttöt ekijäpainotettu arvo lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
jossa
MCO2,weight ed on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan käyttöt ekijäpainotettu arvo 
[g/km]
MCO2,CD,declared on varausta purettaessa syntyvien CO 2-pääst öjen ilmoitet tu massa tauluk on A8/8 
vaiheen 14 mukaisesti [g/km]
MCO2,CS,declared on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen ilmoitettu massa tauluk on A8/5 
vaiheen 7 mukaisesti [g/km]
ð∑k
j¼1UF jÞaveon kunkin varausta purkavan testin käyttöteki jöiden summan keskiar vo.
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/443  
Jos CO 2:een sovelletaan interpolointimenetelmää, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä 
ajettujen vaiheiden lukumäärä nveh_L . kummassakin tässä kohdassa esitetyssä yhtälössä.
Jos ajoneuv olla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh Hja tapauk sen mukaan interpolo intiperheen 
yksittäisellä ajoneuvoll a ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh indon pienempi kuin ajoneuvoll a L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L , laskelmiin sisällyte tään ajoneuv on H ja tapaukse n mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO 2-päästöjen massa suhteessa 
sähk öenergiankulutuk seen nolla ðEC DC,CD,j ¼0) soveltamalla CO2-korjauskerro inta tämän liitteen lisäyksen 2 
mukaisesti.
4.1.3.2. Päästöjen käyttöteki jäpainotett u hiukkasmäärä lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
jossa
PN weighted on päästöjen käyttöt ekijäpainotettu hiukkasmäärä hiukkasina kilometr iä kohti
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
PN CD,j on liitteen B7 kohdan 4 mukaisesti määr itetty päästöjen hiukkasmäärä varausta purkavan 
tyyppi 1 -testin vaiheessa j hiukkasina kilometr iä kohti
PN CS on tämän liitteen kohdan 4.1.1 mukaisesti määr itetty päästöjen hiukkasmäärä varausta 
ylläpitäv ässä tyyppi 1 -test issä hiukkasina kilometr iä kohti
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettuj en 
vaiheiden lukumäärä.
4.1.3.3. Päästöjen käyttöteki jäpainotett u hiukkasmassa lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
jossa
PM weighted on päästöjen käyttöt ekijäpainotettu hiukkasmassa [mg/km]
UF c on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä syklissä c
PM CD,c on liitteen B7 kohdan 3.3 mukaisesti määr itetty varausta purettaessa syntyvien päästöjen 
hiukkasmassa varausta purka van tyyppi 1 -testin syklissä c [mg/km]
PM CS on pääst öjen hiukkasmassa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -test issä laskettuna tämän liitte en 
kohdan 4.1.1 mukaisesti [mg/km]
c on tarkastelta van syklin järjestysnumero
nc on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettuj en 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.
4.2. Poltto aineenkulutuk sen ja polttoainet ehokkuuden laske minen
4.2.1. OVC-HEV -, OVC-FC HV-, NOVC-HEV - ja NOVC-FCHV -ajoneuv ojen polttoaineenkulutus ja polttoai ne­
tehokkuus varausta ylläpidettäessä
4.2.1.1. OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen polttoai neenkulutus ja polttoainet ehokkuus varausta ylläpidettäessä 
laske taan vaiheittaisella menettelyllä tauluk on A8/6 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/444 26.11.2021  
Taulukko A8/6
OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuv ojen lopullisen poltt oaineenkulutuksen (FC) ja polttoainetehokkuuden (FE) 
lask eminen varaus ta ylläpidett äessä (FE koskee ainoas taan tasoa 1B) 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Tulos vaiheesta 
6,
Taulukk o A8/5Mi,CS,c,6 , g/km,
MCO2,CS,c,6 ,  
g/km,
FECS,declared ,  
km/l,Lasketaan polttoai neenkulutus FC CS,c liitteen B7 
kohdan 6 mukaisesti arvon MCO2,CS,C,7 perustee lla 
ja muunnetaan se polttoainet ehokkuuden 
arvoksi FECS,c vaihek ohtaisen arvon osalta
FECS,c, = FECS,declared
Poltto aineenkulutus lasket aan soveltuvalta 
sykliltä ja sen vaiheilta erikse en.
Tällöin
a)käytetään soveltuvan vaiheen tai syklin CO 2- 
arvoja
b)käytetään koko syklin kriteeri päästöjä.FC CS,c,1 , l/100 km, 
FECS,c,1 , km/l,
FC CS,p,1 , l/100 km, 
FECS,p,1 km/l.
Tulos vaiheesta 
7,
Taulukk o A8/5MCO2,CS,c,7 ,  
g/km,
MCO2,CS,p,7 ,  
g/km.
2
Interpo-
lointiperh -
een tulos.
Jos 
interpo -
lointimene -
telmää ei 
käytetä, 
vaihetta 3 ei 
vaadita ja 
tämän 
vaiheen 
tulos on 
lopullinen 
tulos.Tulos vaiheesta 
1FC CS,c,1 ,  
l/100 km,
FC CS,p,1 ,  
l/100 km,
FECS,c,1 , km/l, 
FECS,p,1 , km/l.Poltto aineenkulutuksen ja 
polttoainet ehokkuuden osalta käytetään tämän 
tauluk on vaiheessa 1 saatuja arvoja.
Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään polttoaineenkulutus- ja 
polttoainet ehokkuusar vot kolmen desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L ja 
tapaukse n mukaan ajoneuv olle M.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, tehdään 
lopullinen pyöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään polttoaineenkulutus- ja 
polttoainet ehokkuusar vot yhden desimaalin 
tarkkuuteen.FC CS,c, l/100 km,
FC CS,p, l/100 km,
FECS,c, km/l,
FECS,p, km/l.
3
Yksi ttäisen 
ajoneuv on 
tulos.
Poltto ai-
neenkulu -
tuksen ja 
polttoai ne-
tehokk uu-
den 
lopullinen 
tulos.Tulos vaiheesta 
2FC CS,c, l/100 km,
FC CS,p,  
l/100 km,
FECS,c, km/l,
FECS,p, km/l.Lasketaan interpolointiperheen yksittäist en 
ajoneuvojen polttoai neenkulutus tämän liitte en 
kohdan 4.5.5.1.1 mukaisesti.
Lasketaan interpolointiperheen yksittäist en 
ajoneuvojen polttoai netehokkuus tämän liittee n 
kohdan 4.5.5.1.2 mukaisesti.
Tehdään yksittäist en ajoneuvojen arvojen 
lopullinen pyöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään polttoaineenkulutus- ja 
polttoainet ehokkuusar vot yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.FC CS,c,ind , l/100 km,
FC CS,p,ind , l/100 km,
FECS,c,ind , km/l,
FECS,p,ind , km/l.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/445  
4.2.1.2. NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuvojen polttoainee nkulutus ja polttoainet ehokkuus varausta ylläpidettäessä
4.2.1.2.1. NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopulliste n 
polttoai neenkulutus- ja polttoainet ehokkuustulosten laske misessa sovelletta va vaiheittainen menett ely
Lasket aan tulok set tauluk ossa A8/7 esitet yssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakk eessa esite tyt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakke essa ilmoitet aan laske lmissa käytettävät kohdat tai vaadittav at 
lisälask elmat.
Taulukk oa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
c täysi sovelletta va testisykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe; EAER city-arvon laske nnassa (tapauksen mukaan) p edustaa 
kaupunkiajosykliä
CS varausta ylläpitävä
Taulukko A8/7
NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen lopullisen polttoaineenkulut uksen (FC) ja polttoainete ­
hokkuuden (FE) lask eminen varaus ta ylläpidett äessä (FE koskee ainoas taan tasoa 1B) 
Taso 1A – kaikki tämän tauluk on laskelmat koske vat ainoastaan koko sykliä.  
Taso 1B – kaikki tämän tauluk on laske lmat koskevat koko sykliä ja yksittäisiä vaiheita.  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Tämän liitteen 
lisäys 7.Tasapainotta -
maton 
polttoaineenku -
lutus varausta 
ylläpidettäessä
FC CS,nb,  
kg/100 kmLasketaan polttoai neenkulutus varausta 
ylläpidettäessä FC CS,c,1 tämän liittee n 
lisäyksen 7 kohdan 2.2.6 mukaisesti.
Poltto aineenkulutus lasket aan soveltuvalta 
sykliltä ja sen vaiheilta erikse en.
Tätä varten käytetään soveltuvan vaiheen tai 
syklin polttoainee nkulutusar voja.
Vaihek ohtaiset polttoaineenkulutusar vot 
lasketa an tämän liittee n lisäyksen 7 kohdan 
2.2.7 mukaisesti.FC CS,p,1 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,1 , kg/100 km.
2 Tulos vaiheesta 
1FC CS,p,1 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,1 ,  
kg/100 km.REESS-jär jestelmän 
sähk öenergianmuutoksen korjaaminen.
Tämän liitteen kohdat 4.2.1.2.2–4.2.1.2.5 
(tapauksen mukaan).FC CS,c,2 , kg/100 km
Taso 1B
FC CS,p,2 , kg/100 km
3
Yhden testin 
tulosTulos vaiheesta 
2FC CS,p,2 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,2 ,  
kg/100 km,FCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
Taso 1B
Muunnetaan polttoai neenkulutus FC 
polttoainet ehokkuudeksi FEFC CS,p,3 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,3 , kg/100 km, 
FECS,p,3 , km/kg, 
FECS,c,3 , km/kg.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/446 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
4 Tulos vaiheesta 
3Kaiki ssa 
testeissä:
FC CS,p,3 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,3 ,  
kg/100 km,
FECS,p,3 , km/kg, 
FECS,c,3 , km/kg.Keskiar votetaan testiar vot ja ilmoitet ut arvot 
liitteen B6 kohtien 1.2–1.2.3 mukaisesti.FC CS,p,4 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,4 , kg/100 km, 
FECS,p,4 , km/kg, 
FECS,c,4 , km/kg.
5
Interp olointi -
perheen tulos.
Jos 
interpolointi -
menete lmää ei 
käytetä, 
vaihetta 6 ei 
vaadita ja 
tämän vaiheen 
tulos on 
lopullinen 
tulos.
FC CS -tuloks et 
testiajoneuv olle 
tyyppi 1 
-testistä.Tulos vaiheesta 
4FC CS,p,4 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,4 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,declared ,  
kg/100 km,
FECS,p,4 , km/kg, 
FECS,c,4 , km/kg,
FECS,c,declared , 
km/ kg.Yhdenmukaistetaan vaihek ohtaiset arvot.
Liitt een B6 kohta 1.2.4
ja
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
Pyöristetään polttoaineenkulutus- ja 
polttoainet ehokkuusar vot kahden 
desimaalin tarkkuuteen tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään lopullinen pyöristys yhden 
desimaalin tarkkuuteen tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.FC CS,p,5 ,  
kg/100 km,
FC CS,c,5 , kg/100 km,
FECS,p,5 , km/kg, 
FECS,c,5 , km/kg.
6
Yksittäisen ajo­
neuvon tulos.
Lopullinen 
polttoai neen ­
kulutus.Tulos vaiheesta 
5FC CS,c,5 ,  
kg/100 kmLasketaan interpolointiperheen yksittäist en 
ajoneuvojen polttoai neenkulutus tämän 
liitteen kohdan 4.5.5.1.3 mukaisesti.
Tehdään yksittäist en ajoneuvojen arvojen 
lopullinen pyöristys tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään polttoai neenkulutusar vot yhden 
desimaalin tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.FC CS,c,ind ,  
kg/100 km
4.2.1.2.2. Jos tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 1.1.4 mukaista korjausta ei tehty , käytetään seuraa vaa varausta 
ylläpidettäessä tapahtuvan polttoaineenkulutuksen arvoa:
FCCS¼FCCS,nb
jossa
FC CS on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 
-testissä tauluk on A8/7 vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/447  
FC CS,nb on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton polttoaineenkulutus varausta 
ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/7 vaiheen 1 mukaisesti 
määr itettynä [kg/100 km].
4.2.1.2.3. Jos tämän liittee n lisäyksen 2 kohdassa 1.1.3 edellytetä än polttoai neenkulutuks en korjaamista tai jos tehtiin 
tämän liittee n lisäyksen 2 kohdan 1.1.4 mukainen korjaus, polttoainee nkulutuks en korjauskerr oin 
määr itetään tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 2 mukaisesti. Korjattu varausta ylläpidettäessä tapahtuva 
polttoai neenkulutus määr itetään seuraa vasta yhtälöstä:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
jossa
FC CS on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 
-testissä tauluk on A8/7 vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]
FC CS,nb on tasapainottamat on polttoaineenkulutus varausta ylläpitä vässä tyyppi 1 -testissä ilman 
energiatasek orjausta tauluk on A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määr itettynä [kg/100 km]
EC DC,CS on sähk öenergiankulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -test issä laske ttuna tämän liitte en 
kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
Kfuel,FCHV on tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 2.3.1 mukainen polttoai neenkulutuks en korjauskerr oin 
[(kg/100 km)/(Wh/km)].
4.2.1.2.4. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Jos vaihek ohtaisen polttoaineenkulutuksen korjausker toimia ei ole määr itetty , vaihek ohtainen 
polttoai neenkulutus lasket aan seuraavasta yhtälöstä:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
jossa
FC CS,p on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoai neenkulutus varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin 
vaiheessa p tauluk on A8/7 vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]
FC CS,nb,p on tasapainottamaton polttoai neenkulutus varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin vaiheessa p 
ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määr itettynä [kg/100 km]
EC DC,CS,p on sähk öenergiankulutus varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p lasket tuna tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
Kfuel,FCHV on tämän liitte en lisäyksen 2 kohdan 2.3.1 mukainen polttoai neenkulutuks en korjauskerr oin 
[(kg/100 km)/(Wh/km)],
p on sove ltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
4.2.1.2.5. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Jos vaihek ohtaisen polttoai neenkulutuks en korjausker toim et on määr itetty, vaihek ohtainen 
polttoai neenkulutus lasket aan seuraavasta yhtälöstä:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
jossa
FC CS,p on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoai neenkulutus varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin 
vaiheessa p tauluk on A8/7 vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]
FC CS,nb,p on tasapainottamaton polttoai neenkulutus varausta ylläpitäv än tyyppi 1 -testin vaiheessa p 
ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määr itettynä [kg/100 km]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/448 26.11.2021  
EC DC,CS,p on sähk öenergiankulutus varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p lasket tuna tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
Kfuel,FCHV ,p on tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 2.3.1.2 mukainen vaiheen p polttoaineenkulutuksen 
korjauske rroin [(kg/100 km)/(Wh/km)],
p on sove ltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
4.2.2. OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen polttoai neenkulutus varausta purettaessa
Taso 1A:
Käyttöteki jäpainotett u polttoaineenkulutus varausta purettaessa FC CD lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
jossa
FC CD on käyttöteki jäpainotettu polttoai neenkulutus varausta purettaessa [l/100 km OVC-HEV - 
ajoneuvojen osalta ja kg/100 km OVC-FC HV-ajoneuv ojen osalta]
FC CD,j on polttoaineenkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j määr itettynä liittee n B7 
kohdan 6 mukaisesti [l/100 km OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta ja kg/100 km OVC-FCHV - 
ajoneuvojen osalta]
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
Jos sove lletaan interpolo intimenete lmää, k on ajoneuv olla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä nveh_L .
Jos ajoneuv olla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nvehHja tapauk sen mukaan interpolo intiperheen 
yksittäisellä ajoneuvoll a ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh indon pienempi kuin ajoneuvoll a L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L , laskelmiin sisällyte tään ajoneuv on H ja tapaukse n mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli.
Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoaineenkulutus liittee n B7 kohdan 6 mukaisesti sekä koko 
vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovelletta va vaihek ohtainen CO 2-arvo, joka korjataan suhteessa sähk öener ­
giankulutuk seen nolla EC DC,CD,j ¼0soveltamalla CO 2-massak orjauskerr ointa (KCO2) tämän liittee n lisäyksen 2 
mukaisesti.
Taso 1B
Poltto ainetehokkuus varausta purettaessa FECD laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
jossa
FECD on polttoainet ehokkuus varausta purettaessa [km/l]
RCDA on tämän liitte en kohdassa 4.4.5 määr itelty tode llinen toimintasäde varausta purettaessa [km]
FECD,c on polttoai netehokkuus varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklissä c määr itettynä liitte en B7 
kohdan 6 mukaisesti [km/l]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/449  
c on tarkastelta van syklin järjestysnumero
n on tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä
dc on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisy klissä c ajettu matka [km]
dn on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisy klissä n ajettu matka [km]
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen käyttöteki jäpainote ttu polttoai neenkulutus
OVC-HEV -ajoneuv ojen käyttöt ekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purka vassa ja varausta 
ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
jossa
FC weighted on käyttöt ekijäpainotettu polttoaineenkulutus [l/100 km]
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
FC CD, j on polttoainee nkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j määr itettynä liittee n B7 
kohdan 6 mukaisesti [l/100 km]
MCO2,CD,declared on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen ilmoitet tu massa tauluk on A8/8 vaiheen 14 
mukaisesti [g/km]
MCO2,CD,a ve on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan kesk iarvo tauluk on A8/8 vaiheen 
13 mukaisesti [g/km]
FC CS on tauluk on A8/6 vaiheen 1 mukaisesti määr itetty polttoai neenkulutus [l/100 km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
OVC-FCHV -ajoneuv ojen käyttöteki jäpainotet tu polttoaineenkulutus varausta purka vassa ja varausta 
ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
jossa
FC weighted on käyttöt ekijäpainotettu polttoaineenkulutus [kg/100 km]
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
FC CD, j on polttoainee nkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j määr itettynä liittee n B7 
kohdan 6 mukaisesti [kg/100 km]
FC CD,declared on ilmoitettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa tauluk on A8/9a vaiheen 11 
mukaisesti [kg/100 km]
FC CD,ave on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan keskiar vo tauluk on A8/9a vaiheen 
10 mukaisesti [kg/100 km]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/450 26.11.2021  
FC CS on tauluk on A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määr itetty polttoai neenkulutus [kg/100 km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
Jos sove lletaan interpolo intimenete lmää, k on ajoneuv olla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä nveh_L .
Jos ajoneuv olla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh Hja tapauk sen mukaan interpolo intiperheen 
yksittäisellä ajoneuvoll a ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero nveh indon pienempi kuin ajoneuvoll a L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero nveh_L , laskelmiin sisällyte tään ajoneuv on H ja tapaukse n mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli.
Lasketaan vahvistussyklin kunkin vaiheen polttoainee nkulutus liitteen B7 kohdan 6 mukaisesti sekä koko 
vahvistussyklin kriteeripäästöt ja sovelletta va vaihek ohtainen CO 2-arvo, joka korjataan suht eessa sähk öener ­
giankulutuk seen nolla EC DC,CD,j ¼0sove ltamalla CO 2-massak orjauskerr ointa (KCO2) tämän liitteen lisäyksen 2 
mukaisesti.
4.3. Sähk öenergiankulutuk sen laskeminen
Sähk öenergiankulutuk sen määr ittämiseksi tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti määr itetyn virran ja 
jännitt een peruste ella käytetään seuraa via yhtälöitä:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
jossa
EC DC,j on sähk öenergiankulutus tarkaste lujaksol la j perustana REESS-jär jestelmän purkautuminen 
[Wh/km]
ΔEREESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos tarkastelujaksolla j [Wh]
dj on tarkastelujaksolla j ajettu matka [km]
ja
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
jossa
ΔEREESS,j,i on REESS-jär jestelmän sähk öenergianmuut os tarkastelujaksolla j [Wh]
ja
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i ×IðtÞj,idt
jossa
UðtÞREESS,j,i on tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti määr itetty REESS-jär jestelm än i jännite tarkaste lu­
jaks olla j [V]
t0 on aika tarkastelujakson j alussa [s]
tend on aika tarkastelujakson j lopussa [s]
IðtÞj,ion tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti määr itetty REESS-jär jestelm än i sähk övirta 
tarkastelujaksolla j [A]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/451  
i on tarkastelta van REESS-jär jestelmän järjestysnumero
n on REESS-jär jestelmien kokonaismäärä
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa vaiheiden tai 
jaks ojen yhdistelmä
1
3600on kerr oin muutettaessa wattisekunnit wattitunneik si.
4.3.1. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
OVC-HEV -ajoneuv ojen käyttöt ekijäpainotettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öener ­
giankulutus varausta purettaessa
Käyttöteki jäpainotett u sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öenergiankulutus varausta 
purettaessa lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
jossa
EC AC,CD on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva käyttöt ekijäpainotettu sähk öener ­
giankulutus varausta purettaessa [Wh/km]
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
EC AC,CD,j on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öenergiankulutus vaiheessa j 
[Wh/km]
ja
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
jossa
EC DC,CD,j on REESS-jär jestelmä n purkautumiseen perustuva sähk öenergiankulutus varausta purka van 
tyyppi 1 -testin vaiheessa j laskettuna tämän liittee n kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
EAC on tämän liitte en kohdan 3.2.4.6 mukaisesti määr itetty sähk överk osta ladattu sähk öenergia 
[Wh]
ΔEREESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos jaksolla j määr itettynä tämän liitteen 
kohdan 4.3 mukaisesti [Wh]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
Jos sove lletaan interpolo intimenete lmää, k on ajoneuv olla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä nveh_L .
4.3.2. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen käyttöteki jäpainotet tu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan 
perustuva sähk öenergiankulutus
Käyttöteki jäpainotett u sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öenergiankulutus lasket aan 
seuraa vasta yhtälöstä:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/452 26.11.2021  
jossa
EC AC,weighted on käyttöteki jäpainotettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öener ­
giankulutus [Wh/km]
UF j on tämän liitte en lisäyksen 5 mukainen käyttöteki jä vaiheessa j
EC AC,CD,declared on ilmoitettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öenergiankulutus 
varausta purettaessa saatuna OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta tauluk on A8/8 vaiheen 14 
mukaisesti ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen osalta tauluk on A8/9a vaiheen 11 mukaisesti [Wh/km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.
Jos sove lletaan interpolo intimenete lmää, k on ajoneuv olla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä nveh_L .
4.3.3. OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen (tapauksen mukaan) sähk öenergiankulutus
4.3.3.1. Syklik ohtaisen sähk öenergiankulutuksen määr ittäminen
Sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vastaav aan täyssähk öiseen toimintasäteeseen perustuva 
sähk öenergiankulutus laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
EC¼EAC
EAER
jossa
EC on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vastaavaan täyssähk öiseen toimintasät eeseen 
perustuva sähk öenergiankulutus sovelletta vassa WLTP-testisyklissä [Wh/km]
EAC on tämän liitte en kohdan 3.2.4.6 mukainen sähk överk osta ladattu sähk öenergia [Wh]
EAER on OVC-HEV -ajoneuvojen vastaava täyssähk öinen toimintasäde tämän liitte en kohdan 
4.4.4.1 mukaisesti ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen vastaav a täyssähk öinen toimintasäde tämän 
liitteen kohdan 4.4.6.1 mukaisesti [km].
4.3.3.2. Vaihek ohtaisen sähk öenergiankulutuksen määr ittäminen
Sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vastaav aan vaihek ohtaiseen täyssähk öiseen toimintasäteeseen 
perustuva vaihek ohtainen sähk öenergiankulutus lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
EC p¼EAC
EAER p
jossa
EC p on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vastaavaan täyssähk öiseen toimintasät eeseen 
perustuva vaihek ohtainen sähk öenergiankulutus [Wh/km]
EAC on tämän liitte en kohdan 3.2.4.6 mukainen sähk överk osta ladattu sähk öenergia [Wh]
EAER p on tämän liitte en kohdan 4.4.4.2 mukainen vastaava vaihek ohtainen täyssähk öinen 
toim intasäde [km].
4.3.4. Täyssähk öajoneuv ojen sähk öenergiankulutus
4.3.4.1. Tässä kohdassa määr itetty sähk öenergiankulutus lasketaan vain siinä tapaukse ssa, että ajoneuvo pystyi 
noudattamaan sovellettavaa WLTP-testisykliä liitte en B6 kohdassa 2.6.8.3.1.2 annettujen nopeuskä yrä­
poikk eamien mukaisesti koko tarkaste ltavan jakson ajan.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/453  
4.3.4.2. Sovellettavan WLTP-testisyklin sähk öenergiankulutuk sen määr ittäminen
Sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja sähk ökäyttöiseen toimintasät eeseen perustuva sähk öener ­
giankulutus sovelletta vassa WLTP-testisyklissä lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
jossa
EC WLTC on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vastaav aan sähk ökäyttöiseen 
toim intasäteeseen perustuva sähk öenergiankulutus sovelletta vassa WLTP-testisyklissä 
[Wh/km]
EAC on tämän liitte en kohdan 3.4.4.3 mukainen sähk överk osta ladattu sähk öenergia [Wh]
PER WLTC on sähk ökäyttöinen toimintasäde sovelletta vassa WLTP-testisy klissä laskettuna tämän liitteen 
kohdan 4.4.2.1.1 tai 4.4.2.2.1 mukaisesti sen mukaan, mitä täyssähk öajoneuv on testa usme ­
nettely ä käytetään [km].
4.3.4.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Sovellettavan WLTP-kaupunkit estisyklin sähk öenergiankulutuksen määr ittäminen
Sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja sovellettavan WLTP-kaupunkit estisyklin sähk ökäyttöiseen 
toimintasäteeseen perustuva sähk öenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä lasketaan 
seuraa vasta yhtälöstä:
EC city¼EAC
PER city
jossa
EC city on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vastaav aan sähk ökäyttöiseen 
toim intasäteeseen perustuva sähk öenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkite sti­
syklissä [Wh/km]
EAC on tämän liitte en kohdan 3.4.4.3 mukainen sähk överk osta ladattu sähk öenergia [Wh]
PER city on sähk ökäyttöinen toimintasäde sovelletta vassa WLTP-kaupunkites tisyklissä laskettuna 
tämän liitteen kohdan 4.4.2.1.2 tai 4.4.2.2.2 mukaisesti sen mukaan, mitä täyssähk öa­
joneuv on testausmenett elyä käytetään [km].
4.3.4.4. Vaihek ohtaisen sähk öenergiankulutuksen määr ittäminen
Sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vaihek ohtaiseen sähk ökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva 
sähk öenergiankulutus kussakin yksittäisessä vaiheessa lasketaa n seuraavasta yhtälöstä:
EC p¼EAC
PER p
jossa
EC p on sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan ja vaihek ohtaiseen sähk ökäyttöiseen 
toim intasäteeseen perustuva sähk öenergiankulutus kussakin yksittäisessä vaiheessa p 
[Wh/km]
EAC on tämän liitte en kohdan 3.4.4.3 mukainen sähk överk osta ladattu sähk öenergia [Wh]
PER p on vaihek ohtainen sähk ökäyttöinen toim intasäde laskettuna tämän liitteen kohdan 4.4.2.1.3 
tai 4.4.2.2.3 mukaisesti sen mukaan, mitä täyssähk öajoneuvon testausmenettelyä käytetään 
[km].FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/454 26.11.2021  
4.4. Sähk ökäyttöisten toimintasät eiden laske minen
Taso 1B
Arvoa EAER p, jossa p edustaa kaupunkia josykliä, ei oteta huomioon.
4.4.1. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvojen (tapauksen mukaan) täyssähk öiset toimin tasäteet AER (All Electr ic 
Range) ja AER city.
4.4.1.1. Täyssähk öinen toimin tasäde AER
OVC-HEV -ajoneuv ojen täyssähk öinen toim intasäde AER määr itetään tämän liitteen kohdassa 3.2.4.3 
kuvatusta varausta purka vasta tyyppi 1 -testistä osana vaihtoehdon 1 testisekvenssiä, johon viitataan tämän 
liitte en kohdassa 3.2.6.1 osana vaihtoehdon 3 testisekvenssiä, ajamalla tämän liitteen kohdan 1.4.2.1 
mukainen sovellettava WLTP-testisykli. Täyssähk öinen toimintasäde AER määr itellään matkana, joka ajetaan 
varausta purka van tyyppi 1 -test in alusta siihen hetk een, jolloin polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoai netta, 
tai OVC-FC HV-ajoneuv on tapaukse ssa hetk een, jolloin polttok enno alkaa kuluttaa polttoainetta.
4.4.1.2. Täyssähk öinen kaupunkiajon toimintasäde AER city
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
4.4.1.2.1. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvojen täyssähk öinen kaupunkiajon toimintasäde AER city määr itetään tämän 
liitte en kohdissa 3.2.4.1, 3.2.4.2 ja 3.2.4.3 kuvatusta varausta purka vasta tyyppi 1 -testistä osana vaiht oehdon 
1 testisekvenssiä ajamalla tämän liitteen kohdan 1.4.2.2 mukainen sove llettava WLTP-kaupunkit estisykli. 
Täyssähk öinen kaupunkiajon toim intasäde AER city määr itellään matkana, joka ajetaan varausta purka van 
tyyppi 1 -testin alusta siihen hetk een, jolloin polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoainetta, tai OVC-FCHV - 
ajoneuvon tapaukse ssa hetkeen , jolloin polttok enno alkaa kuluttaa polttoainetta.
Sitä ajankohtaa, jolloin polttomoott ori – tai OVC-FCHV -ajoneuv on tapaukse ssa polttok enno – alkaa kuluttaa 
polttoai netta, pidetään lopetuskr iteer inä, ja se korvaa kohdassa 3.2.4.4 kuvatun lopetuskr iteerin.
4.4.1.2.2. Vaihtoeht ona tämän liitteen kohdan 4.4.1.2.1 menett elylle täyssähk öinen kaupunkiajon toimintasäde AER city 
voidaan määr ittää tämän liitte en kohdassa 3.2.4.3 kuvatusta varausta purka vasta tyyppi 1 -testistä ajamalla 
tämän liitteen kohdan 1.4.2.1 mukaiset sovellettavat WLTP-testisy klit. Tällöin jätetään tekemättä 
sovellettavalla WLTP-kaupunkite stisyklillä ajettava varausta purka va tyyppi 1 -testi ja lasketaan täyssähk öinen 
kaupunkia jon toimintasäde AER city seuraa vasta yhtälöstä:
AER city¼UBE city
ECDC,city
jossa
AER city on täyssähk öinen kaupunkiajon toimintasäde [km]
UBE city on käytettävi ssä oleva REESS-jär jestelmän energia, joka määr itetään tämän liittee n kohdassa 
3.2.4.3 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta ajamalla sovelletta via WLTP- 
testisyklejä, kunnes polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoainetta [Wh]
EC DC,city on tämän liittee n kohdassa 3.2.4.3 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä 
sähk öllä ajetta vien sove llettavien WLTP-kaupunkite stisyklien painote ttu sähk öener ­
giankulutus, joka määr itetään ajamalla sovellettavat WLTP-testisy klit [Wh/km]
ja
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
jossa
ΔEREESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos vaiheessa j [Wh]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/455  
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k+1 on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin alusta siihen ajank ohtaan, jolloin 
polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoai netta
ja
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
jossa
EC DC,city ,j on tämän liittee n kohdassa 3.2.4.3 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä 
sähk öllä ajetta van WLTP-kaupunkit estisyklin j sähk öenergiankulutus, joka määr itetään 
ajamalla sovellettavat WLTP-testisyklit [Wh/km]
Kcity,j on tämän liittee n kohdassa 3.2.4.3 kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä 
sähk öllä ajettavan WLTP-kaupunkites tisyklin j painotuske rroin, joka määr itetään ajamalla 
sove llettavat WLTP-testisyklit [Wh/km]
j on tarkastelta van pelkällä sähk öllä ajetta van sovelletta van WLTP-kaupunkites tisyklin 
järjestysnumero
ncity,pe on pelkällä sähk öllä ajettavi en sove llettavien WLTP-kaupunkit estisyklien lukumäärä
ja
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
jossa
ΔEREESS,city,1 on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos varausta purkavan tyyppi 1 -testin 
ensimmäisessä sove llettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh]
ja
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1kun j¼2…n city,pe
4.4.2. Täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde (Pure electr ic range, PER)
Tässä kohdassa määr itetyt toimin tasäteet laske taan vain siinä tapauk sessa, että ajoneuvo pystyi noudattamaan 
sovellettavaa WLTP-testisykliä liitte en B6 kohdassa 2.6.8.3.1.2 annettujen nopeuskä yräpoikkeamien 
mukaisesti koko tarkastelta van jakson ajan.
4.4.2.1. Sähk ökäyttöisten toimintasät eiden määr ittäminen sove llettaessa lyhennettyä tyyppi 1 -testausmenett elyä
4.4.2.1.1. Täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä PER WLTC lasket aan 
tämän liitteen kohdassa 3.4.4.2 kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -test istä sove ltamalla seuraa via yhtälöitä:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
jossa
PER WLTC on täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä 
[km]
UBE STP on käytettävissä oleva REESS-jär jestelmän energia, joka määr itetään lyhennetyn tyyppi 1 
-testin alusta tämän liitteen kohdassa 3.4.4.2.3 määr itellyn lopetuskr iteerin täyttymiseen asti 
[Wh]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/456 26.11.2021  
EC DC,WL TC on painot ettu sähk öenergiankulutus lyhennetyllä menett elyllä tehtä vän tyyppi 1 -testin 
sove llettavassa WLTP-testisy klissä [Wh/km]
ja
UBE STP¼ΔEREESS,DS 1þΔEREESS,DS 2þΔEREESS,CSS MþΔEREESS,CCSE
jossa
ΔEREESS,DS1on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -test ausme ­
nettely n dynaamisessa segmentissä DS 1 [Wh]
ΔEREESS,DS2on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -test ausme ­
nettely n dynaamisessa segmentissä DS 2 [Wh]
ΔEREESS,CSS Mon kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -test ausme ­
nettely n tasaisen nopeuden segmentissä CSS M [Wh]
ΔEREESS,CSSEon kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -test ausme ­
nettely n tasaisen nopeuden segmentissä CSS E [Wh]
ja
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
jossa
EC DC,WL TC,j on sähk öenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenett elyn sove llettavan WLTP- 
testisyklin dynaamisessa segmentissä DS j laskettuna tämän liitteen kohdan 4.3 mukaisesti 
[Wh/km]
KWLTC,j on painotusk erroin lyhennetyn tyyppi 1 -testaus menettelyn dynaamisessa segmentissä DS j 
sove llettavassa WLTP-testisy klissä
ja
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPjaK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
jossa
KWLTC,j on painotusk erroin lyhennetyn tyyppi 1 -testaus menettelyn dynaamisessa segmentissä DS j 
sove llettavassa WLTP-testisy klissä
ΔEREESS,WLTC,1 on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -test ausme ­
nettely n dynaamisessa segmentissä DS 1 sovellettavassa WLTP-test isyklissä [Wh]
4.4.2.1.2. Sähk ökäyttöinen toimintasäde kaupunkia jossa (PER city)
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä PER city 
laske taan tämän liittee n kohdassa 3.4.4.2 kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä soveltamalla seuraa via 
yhtälöitä:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
jossa
PER city on täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimin tasäde sovellettavassa WLTP-kaupunkitesti ­
syklissä [km]
UBE STP on tämän liittee n kohdan 4.4.2.1.1 mukaisesti määr itetty käytettä vissä oleva REESS- 
järjestelmän energia [Wh]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/457  
EC DC,city on painot ettu sähk öenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testin dynaamisissa segmentei ssä 
DS 1 ja DS 2 sovellettavassa WLTP-kaupunkite stisyklissä [Wh/km]
ja
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
jossa
EC DC,city ,j on tämän liittee n kohdan 4.3 mukaisesti laskettu sähk öenergiankulutus sovellettavassa 
WLTP-kaupunkit estisyklissä, jolloin lyhennetyn tyyppi 1 -testa usmenettelyn segmentin DS 1 
ensimmäisessä sovelletta vassa WLTP-kaupunkite stisyklissä j = 1, segmentin DS 1 toisessa 
sove llettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 2, segmentin DS 2 ensimmäisessä 
sove llettavassa WLTP-kaupunkites tisyklissä j = 3 ja segmentin DS 2 toisessa sovellettavassa 
WLTP-kaupunkit estisyklissä j = 4 [Wh/km]
Kcity,j on painotusker roin sovellettavassa WLTP-kaupunkit estisyklissä, jolloin segmentin DS 1 
ensimmäisessä sovelletta vassa WLTP-kaupunkite stisyklissä j = 1, segmentin DS 1 toisessa 
sove llettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 2, segmentin DS 2 ensimmäisessä 
sove llettavassa WLTP-kaupunkites tisyklissä j = 3 ja segmentin DS 2 toisessa sovellettavassa 
WLTP-kaupunkit estisyklissä j = 4
ja
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPjaK city,j¼1 – K city,1
3kunj ¼2…4
jossa
ΔEREESS,city,1 on kaikkien REESS-jär jeste lmien energianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenett elyn 
dynaamisen segmentin DS 1 ensimmäisessä sove llettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh]
4.4.2.1.3. Täyssähk öajoneuv ojen vaihek ohtainen sähk ökäyttöinen toimintasäde PER p lasketa an tämän liitteen kohdassa 
3.4.4.2 kuvatusta tyyppi 1 -test istä käyttämällä seuraa via yhtälöitä:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
jossa
PER p on täyssähk öajoneuv ojen vaihek ohtainen sähk ökäyttöinen toimintasäde [km]
UBE STP on tämän liittee n kohdan 4.4.2.1.1 mukaisesti määr itetty käytettä vissä oleva REESS- 
järjestelmän energia [Wh]
EC DC,p on painote ttu sähk öenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testin dynaamist en segmenttien 
DS 1 ja DS 2 yksittäisissä vaiheissa [Wh/km]
Jos vaihe p = hidas tai vaihe p = keskinopea, käytetään seuraa via yhtälöitä:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
jossa
EC DC,p,j on tämän liitteen kohdan 4.3 mukaisesti laskettu sähk öenergiankulutus vaiheessa p, jolloin 
lyhennetyn tyyppi 1 -test ausmenettelyn segmentin DS 1 ensimmäisessä vaiheessa p j = 1, 
segmentin DS 1 toisessa vaiheessa p j = 2, segmentin DS 2 ensimmäisessä vaiheessa p j = 3 ja 
segmentin DS 2 toisessa vaiheessa p j = 4 [Wh/km]
Kp,j on painotusk erroin vaiheessa p, jolloin lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentin 
DS 1 ensimmäisessä vaiheessa p j = 1, segmentin DS 1 toisessa vaiheessa p j = 2, segmentin 
DS 2 ensimmäisessä vaiheessa p j = 3 ja segmentin DS 2 toisessa vaiheessa p j = 4FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/458 26.11.2021  
ja
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPjaK p,j¼1 – K p,1
3kunj ¼2…4
jossa
ΔEREESS,p,1 on kaikkien REESS-jär jeste lmien energianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenett elyn 
dynaamisen segmentin DS 1 ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]
Jos vaihe p = nopea tai vaihe p = moottori tie, käytetään seuraa via yhtälöitä:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
jossa
EC DC,p,j on sähk öenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenett elyn dynaamisen segmentin DS j 
vaiheessa p laske ttuna tämän liitte en kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
Kp,j on painotusker roin lyhennetyn tyyppi 1 -testin dynaamisen segmentin DS j vaiheessa p
ja
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPjaK p,2¼1 – K p,1
jossa
ΔEREESS,p,1 on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -test ausme ­
nettely n dynaamisen segmentin DS 1 ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]
4.4.2.2. Sähk ökäyttöisten toimintasäteiden määr ittäminen sovellettaessa perättäisten syklien tyyppi 1 -testausme ­
nette lyä
4.4.2.2.1. Täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde sovelletta vassa WLTP-testisy klissä PER WLTP lasketaa n 
tämän liitteen kohdassa 3.4.4.1 kuvatusta tyyppi 1 -test istä sove ltamalla seuraa via yhtälöitä:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
jossa
UBE CCP on käytettävissä oleva REESS-jär jestelmän energia, joka määr itetään perättäisten syklien 
tyyppi 1 -testausmen ettelyn alusta tämän liittee n kohdassa 3.4.4.1.3 määr itellyn 
lopetuskr iteerin täyttymiseen asti [Wh]
EC DC,WL TC on sähk öenergiankulutus sovelletta vassa WLTP-test isyklissä määr itettynä perättäisten syklien 
tyyppi 1 -testausmenett elyn kokonaan ajetuista sovellettavis ta WLTP-testisykleistä [Wh/km]
ja
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
jossa
ΔEREESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos perättäiste n syklien tyyppi 1 
-testaus menettelyn vaiheessa j [Wh]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/459  
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin alusta sen vaiheen loppuun, jossa 
polttomoott ori alkaa kuluttaa polttoai netta
ja
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
jossa
EC DC,WL TC,j on sähk öenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -test ausmenettelyn sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä j laskettuna tämän liitteen kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
KWLTC,j on painotusker roin perättäisten syklien tyyppi 1 -testin sovelletta vassa WLTP-testisyklissä j
j on sove llettavan WLTP-testisykl in järjestysnumero
nWLTC on kokonaan ajettuj en sovelletta vien WLTP-testisyklien kokonaismäärä
ja
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPjaK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1kunj ¼2…n WLTC
jossa
ΔEREESS,WLTC,1 on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos perättäiste n syklien tyyppi 1 
-testaus menettelyn ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh].
4.4.2.2.2. Sähk ökäyttöinen toimintasäde kaupunkia jossa (PER city)
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toim intasäde WLTP-kaupunkitestisyklissä PER city laske taan tämän 
liitte en kohdassa 3.4.4.1 kuvatusta tyyppi 1 -testistä soveltamalla seuraavia yhtälöitä:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
jossa
PER city on täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde WLTP-kaupunkit estisyklissä [km]
UBE CCP on tämän liittee n kohdan 4.4.2.2.1 mukaisesti määr itetty käytettä vissä oleva REESS- 
järjestelmän energia [Wh]
EC DC,city on sähk öenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkite stisyklissä määr itettynä 
perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenett elyn kokonaan ajetuista sovelletta vista WLTP- 
kaupunkite stisykleistä [Wh/km]
ja
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
jossa
EC DC,city ,j on sähk öenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -test ausmenettelyn sovellettavassa 
WLTP-kaupunkit estisyklissä j lasket tuna tämän liittee n kohdan 4.3 mukaisesti [Wh/km]
Kcity,j on painotusk erroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn sove llettavassa WLTP- 
kaupunkite stisyklissä j
j on sove llettavan WLTP-kaupunkites tisyklin järjestysnumeroFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/460 26.11.2021  
ncity on kokonaan ajettuj en sovelletta vien WLTP-kaupunkit estisyklien kokonaismäärä
ja
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPjaK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1kunj ¼2…n city
jossa
ΔEREESS,city,1 on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos perättäiste n syklien tyyppi 1 
-testaus menettelyn ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupunkit estisyklissä [Wh].
4.4.2.2.3. Täyssähk öajoneuv ojen vaihek ohtainen sähk ökäyttöinen toimintasäde PER p lasketa an tämän liitteen kohdassa 
3.4.4.1 kuvatusta tyyppi 1 -test istä käyttämällä seuraa via yhtälöitä:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
jossa
PER p on täyssähk öajoneuv ojen vaihek ohtainen sähk ökäyttöinen toimintasäde [km]
UBE CCP on tämän liittee n kohdan 4.4.2.2.1 mukaisesti määr itetty käytettä vissä oleva REESS- 
järjestelmän energia [Wh]
EC DC,p on sähk öenergiankulutus tarkastelta vassa vaiheessa p määr itettynä perättäisten syklien tyyppi 
1 -testa usmenettelyn kokonaan ajetuista vaiheista p [Wh/km]
ja
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
jossa
EC DC,p,j on sähk öenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn tarkastelta vassa 
vaiheessa p, kun vaiheen järjestysnumero on j, laske ttuna tämän liittee n kohdan 4.3 
mukaisesti [Wh/km]
Kp,j on painotusker roin perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus menettelyn tarkastelta vassa vaiheessa 
p, kun vaiheen järjestysnumero on j
j on tarkastelta van vaiheen p järjestysnumero
np on kokonaan ajettuj en WLTC-vaiheiden p kokonaismäärä
ja
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPjaK p,j¼1 – K p,1
np – 1kunj ¼2…n p
jossa
ΔEREESS,p,1 on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos perättäiste n syklien tyyppi 1 
-testaus menettelyn ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]
4.4.3. OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta purkavan syklin toim intasäde
Varausta purkavan syklin toimintasäde RCDC määr itetään tämän liitteen kohdassa 3.2.4.3 kuvatusta varausta 
purka vasta tyyppi 1 -testistä osana vaiht oehdon 1 testisek venssiä, johon viitataan tämän liitteen kohdassa 
3.2.6.1 osana vaihtoehdon 3 testisekvenssiä. RCDC on matka, joka ajetaan varausta purkavan tyyppi 1 -testin 
alusta tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/461  
4.4.4. OVC-HEV -ajoneuv ojen vastaava täyssähk öinen toimintasäde
4.4.4.1. Vastaavan syklik ohtaisen täyssähk öisen toimintasät een määr ittäminen
Vastaava syklik ohtainen täyssähk öinen toim intasäde lasket aan seuraa vasta yhtälöstä:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
jossa
EAER on vastaava syklik ohtainen täyssähk öinen toimintasäde [km]
MCO2, CS,declared on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-pääst öjen ilmoitet tu massa tauluk on A8/5 vaiheen 
7 mukaisesti [g/km]
MCO2, CD,avg on jäljem pänä olevan yhtälön mukaisesti määr itetty varausta purettaessa syntyvien CO 2- 
päästöjen massan aritmeettinen keskiar vo [g/km]
MCO2, CD,declared on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen ilmoitet tu massa tauluk on A8/8 vaiheen 14 
mukaisesti [g/km]
MCO2, CD,ave on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan kesk iarvo tauluk on A8/8 vaiheen 
13 mukaisesti [g/km]
RCDC on tämän liitte en kohdan 4.4.2 mukainen toim intasäde varausta purka vassa syklissä [km]
ja
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
jossa
MCO2, CD,avg on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan aritmeettinen keskiar vo [g/km]. Jos 
varausta purkavia testejä tehdään enemmän kuin yksi, lasketa an kesk iarvo kunkin testin 
osalta
MCO2,CD,j on liitte en B7 kohdan 3.2.1 mukaisesti määr itetty CO2-päästöjen massa varausta purkavan 
tyyppi 1 testin vaiheessa j [g/km]
dj on varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j ajettu matka [km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettuj en 
vaiheiden lukumäärä.
4.4.4.2. Vastaavan vaihek ohtaisen täyssähk öisen toimin tasäteen määr ittäminen
Vastaava vaihek ohtainen täyssähk öinen toim intasäde laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
jossa
EAER p on tarkastelta van vaiheen p vastaava vaihek ohtainen täyssähk öinen toimintasäde [km]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/462 26.11.2021  
MCO2, CS,p on tarkastelta van vaiheen p vaihek ohtaisten CO 2-päästöjen massa varausta ylläpitäv ässä 
tyyppi 1 -testissä tauluk on A8/5 vaiheen 7 mukaisesti [g/km]
MCO2, CD,declared on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen ilmoitet tu massa tauluk on A8/8 vaiheen 14 
mukaisesti [g/km]
MCO2, CD,ave on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan kesk iarvo tauluk on A8/8 vaiheen 
13 mukaisesti [g/km]
ΔEREESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos tarkastelta vassa vaiheessa j [Wh]. Jos 
varausta purkavia testejä tehdään enemmän kuin yksi, lasketa an kesk iarvo kunkin testin 
osalta
ECDC,CD,p on sähk öenergiankulutus tarkastelta vassa vaiheessa p perustana REESS-jär jestelmä n 
purkautuminen [Wh/km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettuj en 
vaiheiden lukumäärä.
ja
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
jossa
MCO2, CD,avg,p on tarkastelta van vaiheen p varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan 
aritmeettinen keskiar vo [g/km]. Jos varausta purka via testejä tehdään enemmän kuin yksi, 
lasketa an keskiar vo kunkin testin osalta
MCO2,CD,p,c on liitte en B7 kohdan 3.2.1 mukaisesti määr itetty CO2-päästöjen massa varausta purkavan 
tyyppi 1 testin syklin c vaiheessa p [g/km]
dp,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c tarkastelta vassa vaiheessa p ajettu matka [km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero
nc on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä
ja
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
jossa
EC DC,CD,p on sähk öenergiankulutus tarkastelta vassa vaiheessa p perustana REESS-jär jestelmä n 
purkautuminen varausta purka vassa tyyppi 1 -testissä [Wh/km]. Jos varausta purka via 
testejä tehdään enemmän kuin yksi, lasketa an keskiar vo kunkin testin osalta
EC DC,CD,p,c on tämän liitte en kohdan 4.3 mukaisesti määr itetty sähk öenergiankulutus varausta purka van 
tyyppi 1 -test in syklin c tarkastelta vassa vaiheessa p perustana REESS-jär jestelmä n 
purkautuminen [Wh/km]
dp,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c tarkastelta vassa vaiheessa p ajettu matka [km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumeroFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/463  
nc on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä
Taso 1A:
Tarkastelta vat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottori tievaihe sekä kaupunkiajosykli.
Taso 1B:
Tarkastelta vat vaiheet ovat hidas, keskinopea ja nopea vaihe.
4.4.5. OVC-HEV -ajoneuv ojen todellinen toimintasäde varausta purettaessa
Todellinen toimintasäde varausta purettaessa laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
jossa
RCDA on todellinen toimintasäde varausta purettaessa [km]
MCO2, CS on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massa tauluk on A8/5 vaiheen 7 
mukaisesti [g/km]
MCO2,n,cy cle on CO2-päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä n [g/km]
MCO2,CD,avg,n – 1 on CO 2-päästöjen massan aritmeettinen keskiar vo varausta purka vassa tyyppi 1 -testissä 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta sovellettavan WLTP-testisy klin n–1 loppuun 
[g/km]
dc on varausta purka van tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-test isyklissä c ajettu matka 
[km]
dn on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisy klissä n ajettu matka 
[km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
n on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.
ja
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
jossa
MCO2,CD,avg,n – 1 on CO 2-päästöjen massan aritmeettinen keskiar vo varausta purka vassa tyyppi 1 -testissä 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta sovellettavan WLTP-testisy klin n–1 loppuun 
[g/km]
MCO2,CD,c on liitte en B7 kohdan 3.2.1 mukaisesti määr itetty CO2-päästöjen massa varausta purka van 
tyyppi 1 testin sovelletta vassa WLTP-testisyklissä c [g/km]
dc on varausta purka van tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-test isyklissä c ajettu matka 
[km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
n on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/464 26.11.2021  
4.4.6. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
OVC-FCHV -ajoneuv ojen vastaava täyssähk öinen toimintasäde
4.4.6.1. Vastaavan syklik ohtaisen täyssähk öisen toimintasät een määr ittäminen
Vastaava syklik ohtainen täyssähk öinen toim intasäde lasket aan seuraa vasta yhtälöstä:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
jossa
EAER on vastaava syklik ohtainen täyssähk öinen toimintasäde [km]
FC CS,declared on ilmoitettu polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tauluk on A8/7 vaiheen 5 
mukaisesti [kg/100 km]
FC CD,avg on jäljemp änä olevan yhtälön mukaisesti määr itetty polttoai neenkulutuks en aritmeettinen 
kesk iarvo varausta purettaessa [kg/100 km]
FC CD,declared on ilmoitettu polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tauluk on A8/9a vaiheen 11 
mukaisesti [kg/100 km]
FC CD,ave on tauluk on A8/9a vaiheen 10 mukaisesti määr itetty polttoai neenkulutuks en aritmeettinen 
kesk iarvo varausta purettaessa [kg/100 km]
RCDC on tämän liitte en kohdan 4.4.2 mukainen toim intasäde varausta purka vassa syklissä [km]
ja
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
jossa
FC CD,avg on polttoaineenkulutuksen aritmeettinen keskiar vo varausta purettaessa [kg/100 km]. Jos 
varausta purkavia testejä tehdään enemmän kuin yksi, lasketa an kesk iarvo kunkin testin 
osalta
FC CD,j on polttoaineenkulutus varausta purka van tyyppi 1 -testin vaiheessa j [kg/100 km]
dj on varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j ajettu matka [km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettuj en 
vaiheiden lukumäärä.
4.4.6.2. OVC-FCHV -ajoneuv ojen vastaavan vaihek ohtaisen täyssähk öisen toimintasäteen määr ittäminen
Vastaava vaihek ohtainen täyssähk öinen toim intasäde laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
jossa
EAER p on tarkastelta van vaiheen p vastaava vaihek ohtainen täyssähk öinen toimintasäde [km]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/465  
FC CS,p on tarkastelta van vaiheen p vaihek ohtainen polttoai neenkulutus varausta ylläpitäv ässä tyyppi 
1 -testissä tauluk on A8/7 vaiheen 5 mukaisesti [kg/100 km]
FC CD,declared on ilmoitettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa tauluk on A8/9a vaiheen 11 
mukaisesti [kg/100 km]
FC CD,ave on keskimääräinen polttoaineenkulutus varausta purettaessa tauluk on A8/9a vaiheen 10 
mukaisesti [kg/100 km]
ΔEREESS,j on kaikkien REESS-jär jestelmien sähk öenergianmuutos tarkastelta vassa vaiheessa j [Wh]. Jos 
varausta purkavia testejä tehdään enemmän kuin yksi, lasketa an kesk iarvo kunkin testin 
osalta
ECDC,CD,p on sähk öenergiankulutus tarkastelta vassa vaiheessa p perustana REESS-jär jestelmä n 
purkautuminen [Wh/km]
j on tarkastelta van vaiheen järjestysnumero
k on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettuj en 
vaiheiden lukumäärä.
ja
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
jossa
FC CD,avg,p on polttoai neenkulutuks en aritmeettinen keskiar vo varausta purettaessa tarkastelta vassa 
vaiheessa p [kg/100 km]. Jos varausta purkavi a testejä tehdään enemmän kuin yksi, 
lasketa an keskiar vo kunkin testin osalta [kg/100 km]
FC CD,p,c on liitte en B7 kohdan 3.2.1 mukaisesti määr itetty polttoaineenkulutus varausta purkavan 
tyyppi 1 testin syklin c vaiheessa p [kg/100 km]
dp,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c tarkastelta vassa vaiheessa p ajettu matka [km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero
nc on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä
ja
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
jossa
EC DC,CD,p on sähk öenergiankulutus tarkastelta vassa vaiheessa p perustana REESS-jär jestelmä n 
purkautuminen varausta purka vassa tyyppi 1 -testissä [Wh/km]. Jos varausta purka via 
testejä tehdään enemmän kuin yksi, lasketa an keskiar vo kunkin testin osalta
EC DC,CD,p,c on tämän liitte en kohdan 4.3 mukaisesti määr itetty sähk öenergiankulutus varausta purka van 
tyyppi 1 -test in syklin c tarkastelta vassa vaiheessa p perustana REESS-jär jestelmä n 
purkautuminen [Wh/km]
dp,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c tarkastelta vassa vaiheessa p ajettu matka [km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumeroFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/466 26.11.2021  
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero
nc on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.
Taso 1A:
Tarkastelta vat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottori tievaihe sekä kaupunkiajosykli.
4.4.7. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
OVC-FCHV -ajoneuv ojen todellinen toimintasäde varausta purettaessa
Todellinen toimintasäde varausta purettaessa laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
jossa
RCDA on todellinen toimintasäde varausta purettaessa [km]
FC CS on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tauluk on A8/7 vaiheen 5 mukaisesti 
[kg/100 km]
FC n,cy cle on polttoaineenkulutus varausta purka van tyyppi 1 -testin sovelletta vassa WLTP-testisyklissä 
n [kg/100 km]
FCCD,avg,n – 1 on polttoai neenkulutuks en aritmeettinen kesk iarvo varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta sovellettavan WLTP-test isyklin n–1 loppuun 
[kg/100 km]
dc on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisy klissä c ajettu matka [km]
dn on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisy klissä n ajettu matka [km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
n on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä
ja
jossa FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 on polttoai neenkulutuks en aritmeettinen kesk iarvo varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta sovellettavan WLTP-test isyklin n–1 loppuun 
[kg/100 km]
FC CD,c on polttoaineenkulutus varausta purka van tyyppi 1 -testin sovelletta vassa WLTP-testisyklissä 
c [kg/100 km]
dc on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisy klissä c ajettu matka [km]
c on tarkastelta van sovelletta van WLTP-testisyklin järjestysnumero
n on tämän liitteen kohdan 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
sove llettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.
4.5. Yksittäisten ajoneuvojen arvojen interpoloi nti
4.5.1. Interpolointialue
4.5.1.1. NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen interpolointialueFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/467  
4.5.1.1.1. Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun liittees sä B8 olevan tauluk on A8/5 vaiheen 8 mukaisten 
varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen ero sovellettavassa syklissä testiajoneuv ojen L ja H välillä on 
vähintään 5 g/km ja enintään tämän liitte en kohdassa 4.5.1.1.2 määr itelty arvo.
4.5.1.1.2. Liitt eessä B8 olevan tauluk on A8/5 vaiheen 8 mukaisesti laskettujen varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2- 
pääst öjen massan MCO2,CS ero sove llettavassa syklissä testiajoneuv ojen L ja H välillä saa olla enintään 
20 prosenttia + 5 g/km ajoneuv on H CO2-päästöi stä varausta ylläpidettäessä. Sen on kuitenkin oltava 
vähintään 15 g/km ja enintään 20 g/km. Ks. kuva A8/3. Tämä rajoitus ei päde ajovastusmatri isiperheen 
tapauksessa tai kun ajoneuv ojen L ja H ajovastus lasketa an oletusar voisen ajovast uksen peruste ella.
Kuva A8/3
Sähk öajoneuv oihin sovellett ava ajoneuv ojen H ja L eroon perustuva inter polointialue
4.5.1.1.3. Tämän liitteen kohdassa 4.5.1.1.2 määr iteltyä sallittua interpolointialuetta voidaan laajentaa 10 g:lla/km 
varausta ylläpidettäessä syntyviä CO2-päästöjä, jos ajoneuvo M testataan kyseisessä perheessä ja tämän liitteen 
kohdan 4.5.1.1.5 edellytyk set täyttyvät. Tämä laajennus sallitaan vain kerran yhdessä interpolointiperheessä. 
Ks. kuva A8/4.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/468 26.11.2021  
Kuva A8/4
Sähk öajoneuv ojen inter polointialue, ajoneuv o M
4.5.1.1.4. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumukse lla voidaan interpoloi ntimenet elmän soveltamista 
perheen yksittäist en ajoneuv ojen arvoihin laaje ntaa, jos yksittäisen ajoneuvon ekstr apolaatio (tauluk on A8/5 
vaihe 9) on enintään 3 g/km suurem pi kuin ajoneuv on H CO 2-pääst öjen massa varausta ylläpidettäessä 
(tauluk on A8/5 vaihe 8) ja/tai enintään 3 g/km pienempi kuin ajoneuvon L CO 2-pääst öjen massa varausta 
ylläpidettäessä (tauluk on A8/5 vaihe 8). Ekstrapolaatio on pätevä vain interpolo intialueen tässä kohdassa 
määr itettyjen absoluuttisten rajojen puitt eissa.
Ekstrapolaatiota ei sallita ajovastusmatr iisiperheen tapaukse ssa tai kun ajoneuv ojen L ja H ajovastus lasketaan 
oletusar voisen ajovastuksen perustee lla.
4.5.1.1.5. Ajoneuv o M
Ajoneuv o M on interpolo intiperheeseen ajoneuvojen L ja H välille kuuluva ajoneuv o, jonka syklik ohtainen 
energiantar ve on mieluite n hyvin lähellä ajoneuv ojen L ja H keskiar voa.
Ajoneuv on M valintarajat (ks. kuva A8/5) ovat sellaiset, ettei ajoneuvojen H ja M CO2-päästöjen massan ero 
eikä ajoneuvojen M ja L varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-pääst öjen massan ero ole suurem pi kuin 
tämän liitte en kohdan 4.5.1.1.2 mukainen varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen sallittu 
vaiht eluväli. Määr itetyt ajovastusker toimet ja määr itetty testimassa kirjataan.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/469  
Kuva A8/5
Ajoneuv on M valintarajat
Taso 1A
Liitt eessä B8 olevan tauluk on A8/5 vaiheen 6 mukainen ajoneuvon M korjatun, mitatun ja keskiar votetun 
varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan MCO2 ,c,6,M lineaar isuus on tarkastett ava 
sovellettavassa syklissä suhteessa ajoneuv ojen L ja H lineaar isesti interpoloituun varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO 2-pääst öjen massaan käyttäen CO 2-päästöjen massan interpolo innissa liittees sä B8 olevan 
tauluk on A8/5 vaiheen 6 mukaista ajoneuvon H korjattua, mitattua ja keskiar votettua varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO2-päästöjen massaa MCO2,c,6,H ja ajoneuvon L korjattua, mitattua ja keskiar votettua varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massaa MCO2,c,6,L .
Taso 1B
Testeistä on tarpeen laskea ylimääräinen keskiar vo käyttämällä vaiheen 4a varausta ylläpidettäessä syntyvää 
CO2-tulosta (ei kuvattu tauluk ossa A8/5). Liitt eessä B8 olevan tauluk on A8/5 vaiheen 4a mukainen 
ajoneuvon M korjatun, mitatun ja kesk iarvotetun varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massan 
MCO2,c,4a,M lineaar isuus on tarkastetta va sovelletta vassa syklissä suhteessa ajoneuvoj en L ja H lineaar isesti 
interpoloituun CO2-päästöjen massaan käyttäen CO 2-päästöjen massan interpol oinnissa liittees sä B8 olevan 
tauluk on A8/5 vaiheen 4a mukaista ajoneuv on H korjattua, mitattua ja keskiar votettua varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massaa MCO2,c,4a,H ja ajoneuvon L korjattua, mitattua ja 
keskiar votettua varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massaa MCO2,c,4a,L .
Tasot 1A ja 1B
Ajoneuv on M lineaar isuuskr iteerin katsotaan täyttyvän, jos ajoneuv on M varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO2-päästöjen massa sovellettavassa WLTC-syklissä miinus interpolo imalla saatu varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO 2-päästöjen massa on pienem pi kuin 2 g/km tai 3 prosenttia interpoloidusta arvosta sen 
mukaan, kumpi arvo on pienempi, mutta vähintään 1 g/km. Ks. kuva A8/6.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/470 26.11.2021  
Kuva A8/6
Ajoneuv on M lineaar isuuskr iteer i
Jos lineaar isuuskr iteeri täyttyy , interpolo intimenete lmää sovelletaan kaikkiin L- ja H- ajoneuv on väliin 
sijoittuviin interpoloi ntiperheen ajoneuv ojen arvoihin.
Jos lineaar isuuskr iteeri ei täyty, interpol ointiperhe jaetaan kaht een osaperheeseen, joista yhteen kuuluvien 
ajoneuvoj en syklik ohtainen energiantar ve sijoittuu ajoneuvoj en L ja M väliin ja toiseen kuuluvien ajoneuvojen 
syklik ohtainen energiantar ve ajoneuv ojen M ja H väliin. Tällaisessa tapauk sessa esimerkiksi ajoneuv on M 
varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan lopulliset arvot määr itetään saman prosessin 
mukaisesti kuin ajoneuv ojen L tai H osalta. Ks. tauluk ot A8/5, A8/6, A8/8 ja A8/9.
Kun kyse on ajoneuv oista, joiden syklik ohtainen energiantar ve sijoi ttuu L- ja M-ajoneuvon väliin, korvataan 
kukin H-ajone uvon parametr i, jota tarvitaan interpoloi ntimenet elmän sove ltamiseen yksittäisten OVC-HEV - 
ja NOVC-HEV -ajoneuv ojen arvoihin, vastaav alla M-ajoneuvon parametr illa.
Kun kyse on ajoneuv oista, joiden syklik ohtainen energiantar ve sijoittuu M- ja H-ajoneuv on väliin, korvataan 
kukin L-ajoneuvon parametr i, jota tarvitaan interpolo intimenete lmän soveltamiseen yksittäist en OVC-HEV - ja 
NOVC-HEV -ajoneuv ojen arvoihi n, vastaav alla M-ajoneuvon parametr illa.
4.5.2. Vaihek ohtaisen energiantar peen laskeminen
Interpolointiperheen yksittäist en ajoneuv ojen energiantar ve Ek, p ja ajettu matka dc, p vaiheessa p laske taan 
liitte en B7 kohdassa 5 esitet yllä menettelyllä liittee n B7 kohdan 3.2.3.2.3 mukaisesti ajovastusker toim ien ja 
massojen sarjoille k.
4.5.3. Yksittäisten ajoneuvojen interpolointiker toimien laskeminen Kind,p
Lasket aan vaihek ohtainen interpolo intik erroin Kind,p kullekin tarkastelta valle vaiheelle p seuraavasta yhtälöstä:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
jossa
Kind,p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
E1,p on ajoneuvon L energiantar ve tarkastelta vassa vaiheessa laske ttuna liitteen B7 kohdan 5 
mukaisesti [Ws]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/471  
E2,p on ajoneuv on H energiantar ve tarkaste ltavassa vaiheessa laskettuna liitte en B7 kohdan 5 
mukaisesti [Ws]
E3,p on yksittäisen ajoneuvon energiantar ve tarkaste ltavassa vaiheessa laskettuna liitte en B7 
kohdan 5 mukaisesti [Ws]
p on sove llettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Jos tarkastelta va vaihe p on sovelletta va WLTP-testisy kli, Kind,p saa nimityksen Kind.
4.5.4. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Yksittäisten ajoneuvojen CO2-päästöjen massan interpoloi nti
4.5.4.1. Yksittäisen OVC-HEV -ajoneuv on tai NOVC-HEV -ajoneuv on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen 
massa
Yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-pääst öjen massa lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
jossa
MCO2 – ind,CS,p on yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa 
tarkastelta vassa vaiheessa p tauluk on A8/5 vaiheen 9 mukaisesti [g/km]
MCO2 – L,CS,p on ajoneuv on L varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-päästöjen massa tarkastelta vassa 
vaiheessa p tauluk on A8/5 vaiheen 8 mukaisesti [g/km]
MCO2 – H,CS,p on ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massa tarkastelta vassa 
vaiheessa p tauluk on A8/5 vaiheen 8 mukaisesti [g/km]
Kind,p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Tarkastelta viksi otetta vat jakso t ovat hidas, keskinopea, nopea ja moott oritievaihe sekä sovellettava WLTP- 
testisykli.
4.5.4.2. Yksittäisen OVC-HEV -ajoneuv on varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan käyttöteki jäpainotett u 
arvo
Yksittäisen ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massan käyttöteki jäpainotet tu arvo 
laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
jossa
MCO2 – ind,CD on yksittäisen ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien CO2-päästöjen massan käyttöteki jä­
painotett u arvo [g/km]
MCO2 – L,CD on ajoneuvon L varausta purettaessa syntyvien CO 2-päästöjen massan käyttöteki jäpainotettu 
arvo [g/km]
MCO2 – H,CD on ajoneuv on H varausta purettaessa syntyvien CO 2-pääst öjen massan käyttöteki jäpainotettu 
arvo [g/km]
Kind on tarkastelta van yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntike rroin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä.
4.5.4.3. Yksittäisen OVC-HEV -ajoneuv on CO 2-pääst öjen massan käyttöteki jäpainotett u arvo
Yksittäisen ajoneuvon CO 2-pääst öjen massan käyttöteki jäpainotett u arvo lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/472 26.11.2021  
jossa
MCO2 – ind,weighted on yksittäisen ajoneuv on CO2-päästöjen massan käyttöteki jäpainotettu arvo [g/km]
MCO2 – L,weighted on ajoneuv on L CO 2-päästöjen massan käyttöteki jäpainotettu arvo [g/km]
MCO2 – H,weighted on ajoneuv on H CO2-päästöjen massan käyttöt ekijäpainotettu arvo [g/km]
Kind on tarkaste ltavan yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntik erroin sove llettavassa WLTP- 
testisyklissä.
4.5.5. Yksittäisten ajoneuvojen polttoai neenkulutuks en ja polttoai netehokkuuden interpolo inti
4.5.5.1. OVC-HEV -, NOVC-HEV -, NOVC-FC HV- ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen polttoaineenkulutus ja polttoai ne­
tehokkuus varausta ylläpidettäessä
4.5.5.1.1. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Yksittäisen OVC-HEV - tai NOVC-HEV -ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä
Yksittäisen ajoneuvon polttoai neenkulutus varausta ylläpidettäessä lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
jossa
FC ind,CS,p on yksittäisen ajoneuv on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkastelta vassa 
vaiheessa p tauluk on A8/6 vaiheen 3 mukaisesti [l/100 km]
FC L,CS,p on ajoneuv on L polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkastelta vassa vaiheessa p 
tauluk on A8/6 vaiheen 2 mukaisesti [l/100 km]
FC H,CS,p on ajoneuvon H polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkaste ltavassa vaiheessa p 
tauluk on A8/6 vaiheen 2 mukaisesti [l/100 km]
Kind, p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Tarkastelta viksi otetta vat jakso t ovat hidas, keskinopea, nopea ja moott oritievaihe sekä sovellettava WLTP- 
testisykli.
4.5.5.1.2. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Yksittäisen OVC-HEV - tai NOVC-HEV -ajoneuvon polttoainet ehokkuus varausta ylläpidettäessä
Yksittäisen ajoneuvon polttoai netehokkuus varausta ylläpidettäessä laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p –1=FE L,CS,pÞ
jossa
FEind,CS,p on yksittäisen ajoneuv on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkastelta vassa 
vaiheessa p tauluk on A8/6 vaiheen 3 mukaisesti [km/l]
FEL,CS,p on ajoneuv on L polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkastelta vassa vaiheessa p 
tauluk on A8/6 vaiheen 2 mukaisesti [km/l]
FEH,CS,p on ajoneuvon H polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkaste ltavassa vaiheessa p 
tauluk on A8/6 vaiheen 2 mukaisesti [km/l]
Kind, p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/473  
Tarkastelta viksi otet tavat jaks ot ovat hidas, keskinopea ja nopea vaihe sekä sove llettava WLTP-test isykli.
4.5.5.1.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Yksittäisen OVC-FCHV - tai NOVC-FC HV-ajoneuv on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä
Yksittäisen ajoneuvon polttoai neenkulutus varausta ylläpidettäessä lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
jossa
FC ind,CS,p on yksittäisen ajoneuv on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkastelta vassa 
vaiheessa p tauluk on A8/7 vaiheen 6 mukaisesti [kg/100 km]
FC L,CS,p on ajoneuv on L polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkastelta vassa vaiheessa p 
tauluk on A8/7 vaiheen 5 mukaisesti [kg/100 km]
FC H,CS,p on ajoneuvon H polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkaste ltavassa vaiheessa p 
tauluk on A8/7 vaiheen 5 mukaisesti [kg/100 km]
Kind, p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan WLTP-testisykl in yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Tarkastelta viksi otetta vat jakso t ovat hidas, keskinopea, nopea ja moott oritievaihe sekä sovellettava WLTP- 
testisykli.
4.5.5.2. Yksittäisen OVC-HEV - tai OVC-FC HV-ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta purettaessa
Taso 1A
Yksittäisen ajoneuv on käyttöt ekijäpainotettu polttoai neenkulutus varausta purettaessa laske taan seuraa vasta 
yhtälöstä:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
jossa
FC ind,CD on yksittäisen ajoneuv on käyttöteki jäpainote ttu polttoaineenkulutus varausta purettaessa 
[l/100 km OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta ja kg/100 km OVC-FC HV-ajoneuvojen osalta]
FC L,CD on ajoneuv on L käyttöt ekijäpainotettu polttoai neenkulutus varausta purettaessa [l/100 km 
OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta ja kg/100 km OVC-FC HV-ajoneuv ojen osalta]
FC H,CD on ajoneuv on H käyttöteki jäpainote ttu polttoai neenkulutus varausta purettaessa [l/100 km 
OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta ja kg/100 km OVC-FC HV-ajoneuv ojen osalta]
Kind on tarkastelta van yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntike rroin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä.
Taso 1B
Yksittäisen ajoneuvon polttoai netehokkuus varausta purettaessa lasketa an seuraavasta yhtälöstä:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD –1=FE L,CDÞ
jossa
FEind,CD on yksittäisen ajoneuv on polttoainet ehokkuus varausta purettaessa [km/l]
FEL,CD on ajoneuv on L polttoai netehokkuus varausta purettaessa [km/l]FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/474 26.11.2021  
FEH,CD on ajoneuv on H polttoai netehokkuus varausta purettaessa [km/l]
Kind on tarkastelta van yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntike rroin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä.
4.5.5.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Yksittäisen OVC-HEV - tai OVC-FC HV-ajoneuvon käyttöteki jäpainotet tu polttoainee nkulutus
Yksittäisen ajoneuvon käyttöteki jäpainotettu polttoai neenkulutus lasket aan seuraa vasta yhtälöstä:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
jossa
FC ind,weighted on yksittäisen ajoneuvon käyttöteki jäpainote ttu polttoaineenkulutus [l/100 km OVC-HEV - 
ajoneuvojen osalta ja kg/100 km OVC-FC HV-ajoneuv ojen osalta]
FC L,weighted on ajoneuv on L käyttöt ekijäpainotettu polttoai neenkulutus [l/100 km OVC-HEV -ajoneuv ojen 
osalta ja kg/100 km OVC-FCHV -ajoneuv ojen osalta]
FC H,weighted on ajoneuv on H käyttöteki jäpainotet tu polttoaineenkulutus [l/100 km OVC-HEV - 
ajoneuvojen osalta ja kg/100 km OVC-FC HV-ajoneuv ojen osalta]
Kind on tarkastelta van yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntike rroin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä.
4.5.6. Yksittäisten ajoneuvojen sähk öenergiankulutuk sen interpolo inti
4.5.6.1. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Yksittäisen OVC-HEV - tai OVC-FCHV -ajoneuv on käyttöteki jäpainotettu sähk överk osta ladattuun 
sähk öenergiaan perustuva sähk öenergiankulutus varausta purettaessa
Yksittäisen ajoneuv on käyttöteki jäpainotett u sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öener ­
giankulutus varausta purettaessa lasketa an seuraavasta yhtälöstä:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
jossa
EC AC – ind,CD on yksittäisen ajoneuv on käyttöt ekijäpainotettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan 
perustuva sähk öenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]
EC AC – L,CD on ajoneuv on L käyttöteki jäpainote ttu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva 
sähk öenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]
EC AC – H,CD on ajoneuvon H käyttöt ekijäpainotettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva 
sähk öenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]
Kind on tarkastelta van yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntike rroin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä.
4.5.6.2. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Yksittäisen OVC-HEV - tai OVC-FCHV -ajoneuv on käyttöteki jäpainotettu sähk överk osta ladattuun 
sähk öenergiaan perustuva sähk öenergiankulutus
Yksittäisen ajoneuv on käyttöteki jäpainotett u sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva sähk öener ­
giankulutus lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/475  
jossa
EC AC – ind,weighted on yksittäisen ajoneuv on käyttöteki jäpainotettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan 
perustuva sähk öenergiankulutus [Wh/km]
EC AC – L,weighted on ajoneuvon L käyttöteki jäpainotettu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva 
sähk öenergiankulutus [Wh/km]
EC AC – H,weighted on ajoneuv on H käyttöteki jäpainotet tu sähk överk osta ladattuun sähk öenergiaan perustuva 
sähk öenergiankulutus [Wh/km]
Kind on tarkastelta van yksittäisen ajoneuvon interpoloi ntike rroin sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä.
4.5.6.3. Yksittäisten OVC-HEV -, OVC-FC HV- ja täyssähk öajoneuv ojen sähk öenergiankulutus
Yksittäisen ajoneuvon sähk öenergiankulutus lasketaan OVC-HEV -ajoneuv on tapauk sessa tämän liittee n 
kohdan 4.3.3 ja täyssähk öajoneuv ojen tapaukse ssa tämän liittee n kohdan 4.3.4 mukaisesti seuraavasta 
yhtälöstä:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
jossa
EC ind,p on yksittäisen ajoneuv on sähk öenergiankulutus tarkastelta vassa vaiheessa p [Wh/km]
EC L,p on ajoneuv on L sähk öenergiankulutus tarkaste ltavassa vaiheessa p [Wh/km]
EC H,p on ajoneuv on H sähk öenergiankulutus tarkaste ltavassa vaiheessa p [Wh/km]
Kind,p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Taso 1A:
Tarkastelta viksi otetta vat jakso t ovat hidas, keskinopea, nopea ja moott oritievaihe sekä sovellettava WLTP- 
kaupunkit estisykli ja sovelletta va WLTP-testisy kli.
Taso 1B:
Tarkastelta viksi otet tavat jaks ot ovat hidas, keskinopea ja nopea vaihe sekä sove llettava WLTP-test isykli.
4.5.7. Yksittäisten ajoneuvojen sähk ökäyttöisten toimintasät eiden interpolointi
4.5.7.1. OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen täyssähk öinen toimintasäde
Jos seuraa va kriteeri täyttyy :
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0,1
jossa
AER L on ajoneuv on L täyssähk öinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-test isyklissä [km]
AER H on ajoneuv on H täyssähk öinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-test isyklissä [km]
RCDA,L on ajoneuv on L tode llinen toimintasäde varausta purettaessa [km]
RCDA,H on ajoneuv on H tode llinen toimintasäde varausta purettaessa [km],
yksittäisen ajoneuvon täyssähk öinen toimin tasäde lasket aan seuraavasta yhtälöstä:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/476 26.11.2021  
jossa
AER ind,p on yksittäisen ajoneuv on täyssähk öinen toim intasäde tarkaste ltavassa vaiheessa p [km]
AER L,p on ajoneuv on L täyssähk öinen toimintasäde tarkaste ltavassa vaiheessa p [km]
AER H,p on ajoneuv on H täyssähk öinen toimintasäde tarkaste ltavassa vaiheessa p [km]
Kind,p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Taso 1A
Tarkastelta vat jaks ot ovat sovellettava WLTP-kaupunkites tisykli ja sove llettava WLTP-test isykli.
Taso 1B
Tarkastelta va jaks o on sove llettava WLTP-testisykli.
Jos tämän kohdan kriteeri ei täyty, sovelletaan ajoneuv olle H määr itettyä täyssähk öistä toimin tasädettä 
kaikkiin interpolointiperheen ajoneuvoi hin.
4.5.7.2. Täyssähk öajoneuv ojen sähk ökäyttöinen toimintasäde
Yksittäisen ajoneuvon sähk ökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
jossa
PER ind,p on yksittäisen ajoneuv on sähk ökäyttöinen toim intasäde tarkastelta vassa vaiheessa p [km]
PER L,p on ajoneuv on L sähk ökäyttöinen toim intasäde tarkaste ltavassa vaiheessa p [km]
PER H,p on ajoneuv on H sähk ökäyttöinen toim intasäde tarkaste ltavassa vaiheessa p [km]
Kind,p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.
Taso 1A:
Tarkastelta viksi otetta vat jakso t ovat hidas, keskinopea, nopea ja moott oritievaihe sekä sovellettava WLTP- 
kaupunkit estisykli ja sovelletta va WLTP-testisy kli.
Taso 1B:
Tarkastelta va jaks o on sove llettava WLTP-testisykli.
4.5.7.3. Yksittäisen OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvon vastaav a täyssähk öinen toim intasäde
Yksittäisen ajoneuvon vastaav a täyssähk öinen toimintasäde lasketaan seuraa vasta yhtälöstä:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
jossa
EAER ind,p on yksittäisen ajoneuvon vastaav a täyssähk öinen toimintasäde tarkastelta vassa vaiheessa p 
[km]
EAER L,p on ajoneuv on L vastaav a täyssähk öinen toimintasäde tarkastelta vassa vaiheessa p [km]
EAER H,p on ajoneuv on H vastaav a täyssähk öinen toimintasäde tarkastelta vassa vaiheessa p [km]
Kind,p on tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on interpoloi ntik erroin vaiheessa p
p on sove llettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/477  
Taso 1A:
Tarkastelta viksi otetta vat jakso t ovat hidas, keskinopea, nopea ja moott oritievaihe sekä sovellettava WLTP- 
kaupunkit estisykli ja sovelletta va WLTP-testisy kli.
Taso 1B:
Tarkastelta va jaks o on sove llettava WLTP-testisykli.
4.5.8. Arvojen mukauttaminen
Valmistaja voi alentaa tämän liittee n kohdan 4.5.7.3 mukaisesti määr itettyä yksittäisen ajoneuv on EAER - 
arvoa. Tällaisissa tapauksissa:
Alennetaan vaihek ohtaisia EAER -arvoja suhte ella, joka vastaa alennettua EAER -arvoa jaettuna laske tulla EAER - 
arvolla. Menettelyllä ei saa kompensoida sellaisten teknisten elementtien vaikutuksi a, joiden vuoksi ajoneuv o 
olisi tosiasiassa jätettä vä pois interpoloi ntiperheestä.
4.6. OVC-HEV -ajoneuv ojen lopullisten testitulosten laske misessa käytettävä vaiheittainen menett ely
Niiden vaiheittaiste n menette lyjen lisäksi , joita käytetään varausta ylläpidettäessä syntyvien pääst öjen 
kaasumaist en yhdisteiden lopullisten testitulost en laskem isessa tämän liitteen kohdan 4.1.1.1 mukaisesti ja 
lopullisen polttoaineenkulutuksen ja polttoainet ehokkuuden laskemisessa tämän liitteen kohdan 4.2.1.1 
mukaisesti, esitetään tämän liitteen kohdissa 4.6.1 ja 4.6.2 vaiheittaiset menettelyt, joita käytetään varausta 
purettaessa saatujen lopullist en tuloste n sekä varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen painotett ujen 
lopulliste n testitulost en laskemisessa.
4.6.1. OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta purkavass a tyyppi 1 -test issä saatujen lopullisten testitulosten laskemisessa 
sovellettava vaiheittainen menette ly
Lasket aan tulok set tauluk ossa A8/8 esitet yssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakk eessa esite tyt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakke essa ilmoitet aan laske lmissa käytettävät kohdat tai vaadittav at 
lisälask elmat.
Tauluk on A8/8 yhtälöissä ja tulok sissa käytetään seuraa via symboleita:
c täysi sovelletta va testisykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe; EAER city-arvon laskennas sa (tapauk sen mukaan) p edustaa 
kaupunkiajosykliä
i sove llettavat kriteeripäästöje n kompon entit
CS varausta ylläpitävä
CO 2 CO 2-päästöjen massa
Taulukko A8/8
Lopullist en varaus ta purett aessa saatujen tulos ten laskeminen (FE koskee ainoas taan tasoa 1B) 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Liite B8 Lopulliset tulok set 
varausta purettaessaTämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti 
mitatut tulok set, laske ttu ennalta tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km
Ladattu sähk öenergia tämän liitte en 
kohdan 3.2.4.6 mukaisesti.EAC, Wh
Syklin energiantar ve liittee n B7 kohdan 5 
mukaisesti.Ecycle, WsFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/478 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
CO 2-päästöjen massa liitteen B7 kohdan 
3.2.1 mukaisesti.MCO2,CD,j , g/km
Päästöjen kaasumaisen yhdistee n i massa 
liitteen B8 kohdan 4.1.3.1 mukaisesti.Mi,CD,j, g/km
Täyssähk öinen toimintasäde tämän 
liitteen kohdan 4.4.1.1 mukaisesti.AER, km
Voidaan tarvita CO2-päästöjen massan 
korjauske rrointa KCO2 tämän liitteen 
lisäyksen 2 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.KCO2,
(g/km)/(Wh/km)
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos (paitsi KCO2) on käytettävissä 
ajoneuvolle H, L ja tapaukse n mukaan M
Taso 1A
Liite B8Käytettä vissä oleva akun energia tämän 
liitteen kohdan 4.4.1.2.2 mukaisesti.UBE city, Wh
Jos on ajettu sovellettava WLTC- 
kaupunkite stisykli: täyssähk öinen 
kaupunkiajon toimin tasäde tämän liitteen 
kohdan 4.4.1.2.1 mukaisesti.AER city, km
Hiukkasmäärä (tapauksen mukaan) 
liitteen B7 kohdan 4 mukaisesti.PN CD,j,  
hiukkasia/km
Hiukkasmassa liitteen B7 kohdan 4 
mukaisesti.PM CD,c, mg/km
2 Tulos vaiheesta 1 ΔE REESS,j , Wh;
Ecycle, WsLasketaan suht eellinen 
sähk öenergianmuutos kussakin syklissä 
tämän liitte en kohdan 3.2.4.5.2 
mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien ja 
kaikkien sove llettavien WLTP-testisyklien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.REEC i
3 Tulos vaiheesta 2 REEC i Määr itetään siirtymä- ja vahvistussykli 
tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaisesti.nvehFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/479  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Jos yhden ajoneuvon osalta on 
käytettä vissä useampia kuin yksi varausta 
purkava testi, siirtymäsyklin 
järjestysnumeron nveh on 
kesk iarvottamista varten oltav a kussakin 
testissä sama
Määr itetään toim intasäde varausta 
purkavass a syklissä tämän liitteen kohdan 
4.4.3 mukaisesti.RCDC, km
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.
4 Tulos vaiheesta 3 nveh Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
siirtymäsykli määr itetään ajoneuv olle H, L 
ja tapaukse n mukaan M.
Tarkastet aan, täyttyyk ö 
interpoloi ntikr iteer i tämän säännön 
kohdan 6.3.2.2 alak ohdan d mukaisesti.nveh,L
nveh,H
tapaukse n mukaan
nveh,M.
Taso 1A
5Tulos vaiheesta 1 Mi,CD,j, g/km,
PM CD,c, mg/km,
PN CD,j, hiukkasia/km.Lasketaan yhdistetyt arvot päästöille 
sykleissä nveh. Jos sovelletaan 
interpoloi ntimenet elmää, käytetään 
syklejä nveh,L syklien nveh,H ja nveh,M sijasta 
sove ltuvin osin.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.Mi,CD,c , g/km,
PM CD,c, mg/km,
PN CD,c,  
hiukkasia/km.
Taso 1A
6Tulos vaiheesta 5 Mi,CD,c , g/km,
PM CD,c, mg/km,
PN CD,c, hiukkasia/km.Keskiar votetaan testien päästöt kunkin 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin 
sove llettavan WLTP-syklin osalta ja 
tarkasteta an liitteen B6 tauluk on A6/2 
mukaisten raja-ar vojen noudattaminen.Mi,CD,c,ave , g/km,
PM CD,c,ave , mg/km,
PN CD,c,ave ,  
hiukkasia/km.
Taso 1A
7Tulos vaiheesta 1 ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
UBE city, Wh.Jos arvo AER city johdetaan tyyppi 1 -testistä 
ajamalla sovellettavat WLTP-testisyklit, 
arvo lasketaa n tämän liitteen kohdan 
4.4.1.2.2 mukaisesti.
Jos testejä on useam pia kuin yksi,
arvon ncity,pe on oltava sama kaikissa 
testeissä.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Keskiar votetaan AER city.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.AER city, km,
AER city,ave, km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/480 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Taso 1A
8Tulos vaiheesta 1 dj, km Lasketaan vaihe- ja syklik ohtaiset 
käyttöteki jät (UF).
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.UF phase,j
UF cycle,c
Tulos vaiheesta 3 nveh
Tulos vaiheesta 4 nveh,L
Taso 1A
9Tulos vaiheesta 1 ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
EAC, WhLasketaan ladattuun energiaan perustuva 
sähk öenergiankulutus tämän liitte en 
kohtien 4.3.1 ja 4.3.2 mukaisesti.
Interp oloinnin tapaukse ssa käytetään 
syklejä nveh,L. Koska CO 2-päästöjen massa 
on tällöin korjattava, asete taan 
sähk öenergiankulutuksen arvoksi 
vahvistussyklissä ja sen vaiheissa nolla.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.EC AC,CD, Wh/km
Tulos vaiheesta 3 nveh
Tulos vaiheesta 4 nveh,L
Tulos vaiheesta 8 UF phase,j
10 Tulos vaiheesta 1 MCO2,CD,j , g/km;
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km);
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j .Lasketaan CO2-päästöjen massa varausta 
purettaessa tämän liitteen kohdan 4.1.2 
mukaisesti.
Interp olointimenet elmää sovellettaessa 
käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussykli on 
korjattav a tämän liittee n lisäyksen 2 
mukaisesti (vrt. tämän liitteen kohta 4.1.2).
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.MCO2,CD , g/km
Tulos vaiheesta 3 dj, km
Tulos vaiheesta 4 nveh
Tulos vaiheesta 8 nveh,L;
UF phase,j
11 Tulos vaiheesta 1 MCO2,CD,j , g/km;
Mi,CD,j, g/km;
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km);
nveh;
nveh,L;
UF phase,jLasketaan polttoai neenkulutus ja 
polttoainet ehokkuus varausta purettaessa 
tämän liitte en kohdan 4.2.2 mukaisesti.
Interp olointimenet elmää sovellettaessa 
käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin 
arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän liitte en 
lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän liittee n 
kohta 4.1.2).Taso 1A:
FC CD,j, l/100 km,
FC CD, l/100 km.
Taso 1B:
FECD, km/l.
Tulos vaiheesta 3 nvehFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/481  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Tason 1A vaihek ohtainen 
polttoaineenkulutus FC CD,j lasketaan 
liitteen B7 kohdan 6 mukaisesti 
käyttämällä korjattua CO2-päästöjen 
massaa.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.Tulos vaiheesta 4 nveh,L
Tulos vaiheesta 8 UF phase,j
12 Tulos vaiheesta 1 ΔE REESS,j , Wh;
dj, kmTapauksen mukaan lasketaan 
sähk öenergiankulutus ensimmäisestä 
sove llettavasta WLTP-testisykl istä tämän 
liitteen lisäyksen 8 kohdan 2.1 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.EC DC,CD,firs t, Wh/km
13 Tulos vaiheesta 9 EC AC,CD, Wh/km Keskiar votetaan testit kunkin ajoneuv on 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan M.Tapauksen mukaan:
EC DC,CD,firs t, Wh/km
Taso 1A:
EC AC,CD,ave , Wh/km,
MCO2,CD,a ve, g/km,
FC CD,ave , l/100 km.
Taso 1B:
FECD,ave , km/l.Tulos vaiheesta 10 MCO2,CD , g/km
Tulos vaiheesta 11 FC CD, l/100 km,
FECD, km/l
Tulos vaiheesta 12 Tapauksen mukaan:
EC DC,CD,firs t, Wh/km
14 Tulos vaiheesta 13 EC AC,CD,ave , Wh/km,
MCO2,CD,a ve, g/km,
FECD,ave , km/l.Ilmoitetaa n kunkin ajoneuv on 
sähk öenergiankulutus, 
polttoainet ehokkuus ja CO 2-pääst öjen 
massa varausta purettaessa.
Lasketaan EC AC,weighted tämän liitte en 
kohdan 4.3.2 mukaisesti.Taso 1A:
EC AC,CD,declared ,  
Wh/km,
EC AC,weighted ,  
Wh/km,
MCO2,CD,declared ,  
g/km.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan M.Taso 1B:
FECD,declared , km/l.
15 Tulos vaiheesta 13 EC AC,CD,ave , Wh/km
Tapauksen mukaan:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/kmTapauksen mukaan:
Mukautet aan sähk öenergiankulutus 
tuotannon 
vaatimusten mukaisuusmenettelyä varten 
tämän liitte en lisäyksen 8 kohdan 2.1 
mukaisesti.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan M.EC DC,CD,COP , Wh/km
Tulos vaiheesta 14 EC AC,CD,declared ,  
Wh/kmFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/482 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
16
Interp o-
lointi -
perheen 
tulos.
Jos 
interpo-
lointime -
netelmää 
ei käytetä, 
vaihetta 
17 ei 
vaadita ja 
tämän 
vaiheen 
tulos on 
lopulli -
nen tulos.Tulos vaiheesta 15 Tapauksen mukaan: 
EC DC,CD,COP , Wh/kmJos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään MCO2,CD kahden desimaalin 
tarkkuuteen.Tapauksen mukaan: 
EC DC,CD,COP ,final,  
Wh/km.
Taso 1A: EC AC,CD, 
final, Wh/km,
MCO2,CD,final , g/km,
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km,
FC CD,final , l/100 km.Tulos vaiheesta 14 EC AC,CD,declared ,  
Wh/km,
EC AC,weighted, Wh/km,
FECD,declared , km/l.
MCO2,CD,declared , g/km,
Tulos vaiheesta 13 FC CD,ave , l/100 km. Pyöristetään EC AC,CD,final ja EC AC,weighted,final 
yhden desimaalin tarkkuute en.
Tapauksen mukaan:
Pyöristetään EC DC,CD,COP yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään FC CD ja FECD kolmen 
desimaalin tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä ajoneuvoi lle H ja L ja 
tapaukse n mukaan ajoneuv olle M.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään lopullinen pyöristys tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti:
Pyöristetään EC AC,CD, EC AC,weighted ja MCO2, 
CD lähim pään kokonaislukuun.
Tapauksen mukaan:
Pyöristetään EC DC,CD,COP lähim pään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään FC CD ja FECD kolmen 
desimaalin tarkkuuteen.Taso 1B:
FECD,final , km/l.
17
Yksittäi -
sen 
ajoneu -
von tulos.
Lopulli -
nen 
testitulos.Tulos vaiheesta 16 Tapauksen mukaan: 
EC DC,CD,COP ,final,  
Wh/km,
EC AC,CD,final , Wh/km,
MCO2,CD,final , g/km,
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km,
FC CD,final , l/100 km, 
FECD,final , km/l.Interp oloidaan yksittäisten ajoneuv ojen 
arvot ajoneuvojen L ja H ja tapauk sen 
mukaan M tieto jen perusteella.
Tehdään yksittäist en ajoneuvojen arvojen 
lopullinen pyöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään EC AC,CD, EC AC,weighted ja MCO2, 
CD lähim pään kokonaislukuun.
Tapauksen mukaan:
Pyöristetään EC DC,CD,COP lähim pään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään FC CD yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettä vissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.Tapauksen mukaan: 
EC DC,CD,COP ,ind,  
Wh/km.
Taso 1A:
EC AC,CD,ind , Wh/km,
MCO2,CD,ind , g/km,
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km,
FC CD,ind , l/100 km.
Taso 1B:
FECD,ind , km/l.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/483  
4.6.2. OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen tyyppi 1 -testin lopulliste n 
painote ttujen testitulost en laskem isessa käytettävä vaiheittainen menete lmä
Lasket aan tulok set tauluk ossa A8/9 esitet yssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakk eessa esite tyt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakke essa ilmoitet aan laske lmissa käytettävät kohdat tai vaadittav at 
lisälask elmat.
Taulukk oa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
c tarkastelta va jaks o on koko sovellettava testisykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe; EAER city-arvon laskennas sa (tapauk sen mukaan) p edustaa 
kaupunkiajosykliä
i sove llettavat kriteeripäästöje n kompon entit (paitsi CO 2)
j tarkastelta van jaks on järjestysnumero
CS varausta ylläpitävä
CD varausta purka va
CO 2 CO 2-päästöjen massa
REESS ladatta va sähk öenergiavaras tojär jestelmä .
Taulukko A8/9
Varaus ta purettaessa ja ylläpidett äessä saatujen lopullist en painotettujen arvojen lask eminen (FE koskee 
ainoast aan tasoa 1B) 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Tulos vaiheesta 1, 
taulukk o A8/8Mi,CD,j, g/km,
PN CD,j, hiukkasia/km,
PM CD,c, mg/km,
MCO2,CD,j , g/km,
ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
AER, km,
EAC, Wh.Tiedot CD- ja CS-jälkikäsittelystä. MCO2,CD,j , g/km,
AER, km,
EAC, Wh,
MCO2,CS,declared ,  
g/km,
MCO2,CD,declared ,  
g/km,
MCO2,CD,a ve, g/km.
Taso 1A:
Mi,CD,j, g/km,
PN CD,j,  
hiukkasia/km,
PM CD,c, mg/km,
ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
AER city,ave, km,
nveh,
RCDC, km,
nveh,L,
nveh,H ,
UF phase,j ,
UF cycle,c,
Mi,CS,c,6 , g/km,
MCO2,CS ,p,Tulos vaiheesta 7, 
taulukk o A8/8AER city,ave, km
Tulos vaiheesta 3, 
taulukk o A8/8nveh,
RCDC, km
Tulos vaiheesta 4, 
taulukk o A8/8nveh,L,
nveh,H
Tulos vaiheesta 8, 
taulukk o A8/8UF phase,j ,
UF cycle,c
Tulos vaiheesta 6, 
taulukk o A8/5Mi,CS,c,6 , g/kmFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/484 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
CD:n tapauksessa 
tulos on 
käytettä vissä 
kunkin CD-te stin 
osalta. CS:n 
tapaukse ssa on 
käytettä vissä yksi 
tulos, koska 
CS-t estitulok set 
kesk iarvotetaan.Jos käytetään 
interpoloi ntimenet el-
mää, tulos (paitsi 
KCO2) on käytettä vissä 
ajoneuvolle H, L ja 
tapaukse n mukaan M.
Voidaan tarvita CO2- 
päästöjen massan 
korjauske rrointa KCO2 
tämän liitte en 
lisäyksen 2 
mukaisesti.KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
Tulos vaiheesta 7, taulukk o A8/5MCO2,CS,declared ,  
g/km,
MCO2,CS ,p
Tulos vaiheesta 
14, taulukk o A8/8MCO2,CD,declared , g/km
Tulos vaiheesta 
13, taulukk o A8/8MCO2,CD,a ve, g/km
KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
Taso 1A
2Tulos vaiheesta 1 Mi,CD,j, g/km,
PN CD,j, hiukkasia/km,
PM CD,c, mg/km,
nveh,
nveh,L,
UF phase,j ,
UF cycle,c,
Mi,CS,c,6 , g/km.Lasketaan painotet ut 
päästök ompone nttien (paitsi MCO2,weight ed) 
tulok set tämän liitteen kohtien 
4.1.3.1–4.1.3.3 mukaisesti.
Huomautus:
arvo Mi,CS,c,6 sisältää arvot PN CS,c ja PM CS,c.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
L, H ja tapauksen mukaan M.Mi,weighted , g/km,
PN weighted ,  
hiukkasia/km,
PM weighted , mg/km.
3 Tulos vaiheesta 1 MCO2,CD,j , g/km,
ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
nveh,
RCDC, km,
MCO2,CS,declared , g/km,
MCO2,CS ,p.Lasketaan vastaav a täyssähk öinen 
toim intasäde tämän liitteen kohtien 
4.4.4.1 ja 4.4.4.2 mukaisesti ja tode llinen 
toim intasäde varausta purettaessa tämän 
liitteen kohdan 4.4.5 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Pyöristetään RCDA tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti lähim pään 
kokonaislukuun.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
L, H ja tapauksen mukaan M.EAER, km,
EAER p, km,
RCDA, km.
4 Tulos vaiheesta 1 AER, km, Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.AER -interpoloinn in 
käytettä vyys.
Tulos vaiheesta 3 RCDA, km. Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tarkasteta an onk o käytettä vissä AER - 
interpoloi nti ajoneuv ojen H, L ja 
tapaukse n mukaan M välillä tämän liitte en 
kohdan 4.5.7.1 mukaisesti.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
kaikkien testien on täytettä vä kyseinen 
vaatimus.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/485  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
5
Interp o-
lointi -
perheen 
tulos.
Jos 
interpo-
lointime -
netelmää 
ei käytetä, 
vaihetta 9 
ei vaadita 
ja tämän 
vaiheen 
tulos on 
lopulli -
nen tulos.Tulos vaiheesta 1 AER, km Keskiar votetaan ja ilmoitetaa n AER.
Pyöristetään ilmoitettu AER tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti liitte en 
B6 tauluk ossa A6/1 täsmennettyyn 
desimaalitarkkuuteen.
Jos interpoloi ntimenet elmää käytetään ja 
AER -interpoloinn in käytettä vyyttä 
koskeva kriteeri täyttyy , AER pyöristetään 
yhden desimaalin tarkkuute en tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kullekin ajoneuvolle 
H ja L ja tapaukse n mukaan M.
Jos interpoloi ntimenet elmää käytetään 
mutta kriteeri ei täyty, sovelletaan 
ajoneuvon H AER -arvoa koko 
interpoloi ntiperheeseen ja pyöristetään se 
lähim pään kokonaislukuun tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei käytetä, 
pyöristetään AER -arvo yhden desimaalin 
tarkkuuteen tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti.AER ave, km
Taso 1A:
AER dec, km.
Taso 1A:
6Tulos vaiheesta 1 Mi,CD,j, g/km,
MCO2,CD,j , g/km,
nveh,
nveh,L,
UF phase,j ,
Mi,CS,c,6 , g/km,
MCO2,CS,declared , g/km,
MCO2,CD,declared , g/km,
MCO2,CD,a ve, g/km.Lasketaan painote ttu CO 2-pääst öjen massa 
ja polttoai neenkulutus tämän liitte en 
kohtien 4.1.3.1 ja 4.2.3 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Interp olointimenet elmää sovellettaessa 
käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin 
arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän liitte en 
lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän liittee n 
kohta 4.1.2).
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan ajoneuvolle M.MCO2,weight ed, g/km,
FC weighted , l/100 km
7 Tulos vaiheesta 1 EAC, Wh Lasketaan EAER -pohjainen 
sähk öenergiankulutus tämän liitte en 
kohtien 4.3.3.1 ja 4.3.3.2 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan ajoneuvolle M.EC, Wh/km,
EC p, Wh/kmTulos vaiheesta 3 EAER, km,
EAER p, kmFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/486 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
8
Interp o-
lointi -
perheen 
tulos.
Jos 
interpo-
lointime -
netelmää 
ei käytetä, 
vaihetta 9 
ei vaadita 
ja tämän 
vaiheen 
tulos on 
lopulli -
nen tulos.Tulos vaiheesta 1 AER city, ave, km, Taso 1B:
Keskiar votetaan ja ilmoitetaa n EC.
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
Tasot 1A ja 1B:
Tehdään keskiar votus ja välip yöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
Pyöristetään AER city,ave, EAER ja EAER p 
yhden desimaalin tarkkuute en.
Pyöristetään MCO2,weight ed kahden 
desimaalin tarkkuuteen.
Pyöristetään FC weighted kolmen desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC ja EC p yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettä vissä kullekin ajoneuvolle 
H ja L ja tapauk sen mukaan ajoneuv olle M.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään testitulost en lopullinen pyöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään AER city,ave, EAER ja EAER p 
lähim pään kokonaislukuun.
Pyöristetään MCO2,weight ed lähimpään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään FC weighted yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC ja EC p lähim pään 
kokonaislukuun.Taso 1B:
EC dec, Wh/km,
EC p,final , Wh/km,
EAER final, km.
Taso 1A:
AER city,final, km,
MCO2,weight ed,final ,  
g/km,
FC weighted,final ,  
l/100 km,
EC final, Wh/km,
EC p,final , Wh/km,
EAER final, km,
EAER p,final , km.Tulos vaiheesta 6 MCO2,weight ed, g/km,
FC weighted , l/100 km
Tulos vaiheesta 7 EC, Wh/km,
EC p, Wh/km
Tulos vaiheesta 3 EAER, km,
EAER p, km
Tulos vaiheesta 5 AER dec, km,
AER ave, kmFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/487  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
9
Yksittäi -
sen 
ajoneu -
von tulos.
Lopulli -
nen 
testitulos.Tulos vaiheesta 5 AER dec, km, Interp oloidaan yksittäisten ajoneuv ojen 
arvot ajoneuvoa L, M ja H koske vien 
arvojen peruste ella tämän liitteen kohdan 
4.5 mukaisesti ja tehdään lopullinen 
pyöristys tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti.
Pyöristetään AER ind, AER city,ind, EAER ind ja 
EAER p,ind lähimpään kokonaislukuun.
Pyöristetään MCO2,weight ed,ind lähim pään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään EC weighted,ind yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään FC weighted,ind yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC ind ja EC p,ind lähim pään 
kokonaislukuun.
Tulos käytettävissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.EC ind, Wh/km,
EC p,ind, Wh/km,
EAER ind, km.
Taso 1A:
AER ind, km,
AER city,ind, km,
MCO2,weight ed,ind ,  
g/km,
FC weighted,ind ,  
l/100 km,
EAER p,ind, km.Tulos vaiheesta 8 AER city,final, km,
MCO2,weight ed,final ,  
g/km,
FC weighted,final ,  
l/100 km,
EC final, Wh/km,
EC p,final , Wh/km,
EAER final, km,
EAER p,final , km.
Tulos vaiheesta 4 AER -interpoloinn in 
käytettä vyys
Tulos vaiheesta 1 RCDC
Pyöristetään RCDC tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti lähim pään 
kokonaislukuun.RCDC,fina l
4.6.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
OVC-FCHV -ajoneuv ojen lopullisten testitulosten laske misessa käytettävä vaiheittainen menett ely
Tässä kohdassa kuvataan varausta purettaessa saatujen lopullisten tulosten sekä varausta ylläpidettäessä ja 
purettaessa saatujen painotettujen lopulliste n testitulosten vaiheittainen laske minen.
4.6.3.1. OVC-FCHV -ajoneuv ojen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten testitulosten laskem isessa 
sovellettava vaiheittainen menette ly
Lasket aan tulok set tauluk ossa A8/9a esitetyssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakke essa ilmoitet aan laske lmissa käytettävät kohdat tai vaadittav at 
lisälask elmat.
Tauluk on A8/8 yhtälöissä ja tulok sissa käytetään seuraa via symboleita:
c täysi sovelletta va testisykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe; EAER city-arvon laskennas sa (tapauk sen mukaan) p edustaa 
kaupunkiajosykliä
CS varausta ylläpitävä.
Taulukko A8/9a
OVC-FC HV-ajoneuv ojen lopullist en varaus ta purett aessa saatujen tulos ten laskeminen 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Liite B8 Lopulliset tulok set 
varausta purettaessaTämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti 
mitatut tulok set, laske ttu ennalta tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti.ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
Käytettä vissä oleva akun energia tämän 
liitteen kohdan 4.4.1.2.2 mukaisesti.UBE city, Wh,
Ladattu sähk öenergia tämän liitte en 
kohdan 3.2.4.6 mukaisesti.EAC, Wh,
Syklin energiantar ve liittee n B7 kohdan 5 
mukaisesti.Ecycle, Ws,FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/488 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
CO 2-päästöjen massa liitteen B7 kohdan 
3.2.1 mukaisesti.FC CD,j, kg/100 km,
Täyssähk öinen toimintasäde tämän 
liitteen kohdan 4.4.1.1 mukaisesti.AER, km,
Jos on ajettu sovellettava WLTC- 
kaupunkite stisykli: täyssähk öinen 
kaupunkiajon toimin tasäde tämän liitteen 
kohdan 4.4.1.2.1 mukaisesti.AER city, km,
Voidaan tarvita H2- 
polttoaineenkulutuksen korjauskerrointa 
Kfuel,FCHV tämän liitteen lisäyksen 2 
mukaisesti.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos (paitsi Kfuel,FCHV ) on käytettä vissä 
ajoneuvolle H, L ja tapaukse n mukaan M.
2 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
Ecycle, WsLasketaan suht eellinen 
sähk öenergianmuutos kussakin syklissä 
tämän liitte en kohdan 3.2.4.5.2 
mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien ja 
kaikkien sove llettavien WLTP-testisyklien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.REEC i
3 Tulos 
vaiheesta 2REEC i Määr itetään siirtymä- ja vahvistussykli 
tämän liitte en kohdan 3.2.4.4 mukaisesti.
Jos yhden ajoneuvon osalta on 
käytettä vissä useampia kuin yksi varausta 
purkava testi, siirtymäsyklin 
järjestysnumeron nveh on 
kesk iarvottamista varten oltav a kussakin 
testissä sama.nveh
Määr itetään toim intasäde varausta 
purkavass a syklissä tämän liitteen kohdan 
4.4.3 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.RCDC, km.
4 Tulos 
vaiheesta 3nveh Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
siirtymäsykli määr itetään ajoneuv olle H, L 
ja tapaukse n mukaan M.
Tarkastet aan, täyttyyk ö 
interpoloi ntikr iteer i tämän säännön 
kohdan 6.3.2.2 mukaisesti.nveh,L,
nveh,H ,
tapaukse n mukaan
nveh,M.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/489  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
5 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
UBE city, Wh.Jos arvo AER city johdetaan tyyppi 1 -testistä 
ajamalla sovellettavat WLTP-testisyklit, 
arvo lasketaa n tämän liitteen kohdan 
4.4.1.2.2 mukaisesti.
Jos testejä on useam pia kuin yksi,
arvon ncity,pe on oltava sama kaikissa 
testeissä.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Keskiar votetaan AER city.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.AER city, km,
AER city,ave, km.
6 Tulos 
vaiheesta 1dj, km, Lasketaan vaihe- ja syklik ohtaiset 
käyttöteki jät (UF).UF phase,j ,
UF cycle,c.
Tulos 
vaiheesta 3nveh Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Tulos 
vaiheesta 4nveh,L Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.
7 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
EAC, Wh.Lasketaan ladattuun energiaan perustuva 
sähk öenergiankulutus tämän liitte en 
kohtien 4.3.1 ja 4.3.2 mukaisesti.
Interp oloinnin tapaukse ssa käytetään 
syklejä nveh,L. Koska CO 2-päästöjen massa 
on tällöin korjattava, asete taan 
sähk öenergiankulutuksen arvoksi 
vahvistussyklissä ja sen vaiheissa nolla.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.EC AC,weighted ,  
Wh/km,
EC AC,CD, Wh/km
Tulos 
vaiheesta 3nveh,
Tulos 
vaiheesta 4nveh,L,
Tulos 
vaiheesta 6UF phase,j
8 Tulos 
vaiheesta 1FC CD,j, l/100 km,
Kfuel,FCHV , (kg/ 
100 km)/(Wh/ 
100 km),Lasketaan polttoai neenkulutus varausta 
purettaessa tämän liitteen kohdan 4.2.2 
mukaisesti.
Interp olointimenet elmää sovellettaessa 
käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussykli on 
korjattav a tämän liittee n lisäyksen 2 
mukaisesti (vrt. tämän liitteen kohta 4.1.2).
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H, L ja 
tapaukse n mukaan M.FC CD, kg/100 km
Tulos 
vaiheesta 3ΔE REESS,j , Wh,
Tulos 
vaiheesta 4dj, km,
Tulos 
vaiheesta 6nveh
nveh,L,
UF phase,jFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/490 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
[Varattu]
10 Tulos 
vaiheesta 7
Tulos 
vaiheesta 8EC AC,weighted , Wh/km,
EC AC,CD, Wh/km,
FC CD, kg/100 km.Keskiar votetaan testit kunkin ajoneuv on 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan M.EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km,
EC AC,CD,ave , Wh/km,
FC CD,ave , kg/100 km.
11 Tulos 
vaiheesta 10EC AC,CD,ave , Wh/km,
FC CD,ave , kg/100 kmIlmoitetaa n kunkin ajoneuv on 
sähk öenergiankulutus ja 
polttoaineenkulutus varausta purettaessa.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan M.EC AC,CD,declared ,  
Wh/km,
FC CD,declared ,  
kg/100 km
[Varattu]
13
Interpolointi ­
perheen 
tulos.
Jos interpo ­
lointimene ­
telmää ei 
käytetä, vai­
hetta 17 ei 
vaadita ja 
tämän vai­
heen tulos on 
lopullinen 
tulos.Tulos 
vaiheesta 11EC AC,CD,declared ,  
Wh/km,Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään MCO2,CD kahden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC AC,CD ja EC AC,weighted yhden 
desimaalin tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä ajoneuvoi lle H ja L ja 
tapaukse n mukaan ajoneuv olle M.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään lopullinen pyöristys tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään EC AC,CD, EC AC,weighted ja MCO2, 
CD lähim pään kokonaislukuun.EC AC,CD,final ,  
Wh/km,
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km,
FC CD,final , l/100 km.Tulos 
vaiheesta 10EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km,
FC CD,ave , kg/100 km
14
Yksittäisen 
ajoneuvon 
tulos.
Lopullinen 
testitulos.Tulos 
vaiheesta 13EC AC,CD,final , Wh/km,
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km,
FC CD,final , kg/100 km.Interp oloidaan yksittäisten ajoneuv ojen 
arvot ajoneuvojen L ja H ja tapauk sen 
mukaan M tieto jen perusteella.
Tehdään yksittäist en ajoneuvojen arvojen 
lopullinen pyöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään EC AC,CD ja EC AC,weighted 
lähim pään kokonaislukuun.
Tulos on käytettä vissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.EC AC,CD,ind , Wh/km,
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km,
FC CD,ind , kg/100 km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/491  
4.6.3.2. OVC-FCHV -ajoneuv ojen varausta ylläpidettäessä ja purettaessa saatujen tyyppi 1 -testin lopullist en 
painote ttujen testitulost en laskem isessa käytettävä vaiheittainen menete lmä
Lasket aan tulok set tauluk ossa A8/9a esitetyssä järjestyk sessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt 
sovellettavat tulok set. Prosessi-sarakke essa ilmoitet aan laske lmissa käytettävät kohdat tai vaadittav at 
lisälask elmat.
Taulukk oa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
c tarkastelta va jaks o on koko sovellettava testisykli
p sove llettavan syklin kukin vaihe; EAER city-arvon laskennas sa (tapauk sen mukaan) p edustaa 
kaupunkiajosykliä
j tarkastelta van jaks on järjestysnumero
CS varausta ylläpitävä
CD varausta purka va
REESS ladatta va sähk öenergiavaras tojär jestelmä .
Taulukko A8/9b
OVC-FC HV-ajoneuv ojen varaus ta purett aessa ja ylläpidettäessä saatujen lopullisten painotettujen 
arvojen laskeminen 
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Tulos 
vaiheesta 1,  
taulukk o A8/ 
9aFC CD,j, kg/100 km,
ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
AER, km,
EAC, Wh,Tiedot CD- ja CS-jälkikäsittelystä.
CD:n tapauksessa tulos on käytettä vissä 
kunkin CD-testin osalta. CS:n tapaukse ssa 
on käytettä vissä yksi tulos, koska 
CS-t estitulok set kesk iarvotetaan.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos (paitsi Kfuel,FCHV ) on käytettä vissä 
ajoneuvolle H, L ja tapaukse n mukaan M.FC CD,j, kg/100 km,
ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
AER, km,
EAC, Wh,
AER city,ave, km,
nveh,
RCDC, km,
nveh,L,
nveh,H ,
UF phase,j ,
UF cycle,c,
FC CS,declared ,  
kg/100 km,
FC CS,p, kg/100 km,
FC CD,declared ,  
kg/100 km,
FC CD,ave , kg/100 km,Tulos 
vaiheesta 5,  
taulukk o A8/ 
9aAER city,ave, km,
Tulos 
vaiheesta 3,  
taulukk o A8/ 
9anveh,
RCDC, km,
Tulos 
vaiheesta 4,  
taulukk o A8/ 
9anveh,L,
nveh,H ,
Tulos 
vaiheesta 6,  
taulukk o A8/ 
9aUF phase,j ,
UF cycle,c,
Tulos 
vaiheesta 5, 
taulukk o A8/7FC CS,declared ,  
kg/100 km,
FC CS,p, kg/100 km,
Tulos 
vaiheesta 11,  
taulukk o A8/ 
9aFC CD,declared ,  
kg/100 km,
Tulos 
vaiheesta 10,  
taulukk o A8/ 
9aFC CD,ave , kg/100 km,FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/492 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).Voidaan tarvita H2- 
polttoaineenkulutuksen korjauskerrointa 
Kfuel,FCHV tämän liitteen lisäyksen 2 
mukaisesti.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).
2 Tulos 
vaiheesta 1FC CD,j, kg/100 km,
ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
nveh,
RCDC, km.Lasketaan vastaav a täyssähk öinen 
toim intasäde tämän liitteen kohtien 
4.4.4.1 ja 4.4.4.2 mukaisesti ja tode llinen 
sähk ökäyttöinen toimintasäde varausta 
purettaessa tämän liitteen kohdan 4.4.5 
mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Pyöristetään RCDA tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti lähim pään 
kokonaislukuun.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
L, H ja tapauksen mukaan M.EAER, km,
EAER p, km,
RCDA, km.
3 Tulos 
vaiheesta 1AER, km Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tarkasteta an onk o käytettä vissä AER - 
interpoloi nti ajoneuv ojen H, L ja 
tapaukse n mukaan M välillä tämän liitte en 
kohdan 4.5.7.1 mukaisesti.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
kaikkien testien on täytettä vä kyseinen 
vaatimus.AER -interpoloinn in 
käytettä vyys.
Tulos 
vaiheesta 2RCDA, km
4
Interpolointi -
perheen 
tulos.
Jos interpo ­
lointimene ­
telmää ei 
käytetä, vai­
hetta 9 ei 
vaadita ja 
tämän vai­
heen tulos on 
lopullinen 
tulos.Tulos 
vaiheesta 1AER, km Keskiar votetaan ja ilmoitetaa n AER.
Pyöristetään ilmoitettu AER tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti liitte en 
B6 tauluk ossa A6/1 täsmennettyyn 
desimaalitarkkuuteen.
Jos interpoloi ntimenet elmää käytetään ja 
AER -interpoloinn in käytettä vyyttä 
koskeva kriteeri täyttyy , AER pyöristetään 
yhden desimaalin tarkkuute en tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kullekin ajoneuvolle 
H ja L ja tapaukse n mukaan M.
Jos interpoloi ntimenet elmää käytetään 
mutta kriteeri ei täyty, sovelletaan 
ajoneuvon H AER -arvoa koko 
interpoloi ntiperheeseen ja pyöristetään se 
lähim pään kokonaislukuun tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei käytetä, 
pyöristetään AER -arvo yhden desimaalin 
tarkkuuteen tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti.AER ave, km,
AER dec, km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/493  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
5 Tulos 
vaiheesta 1FC CD,j, kg/100 km,
nveh,
nveh,L,
UF phase,j ,
FC CS,declared ,  
kg/100 km,
FC CD,declared ,  
kg/100 km,
FC CD,ave , kg/100 km.Lasketaan painote ttu CO 2-pääst öjen massa 
ja polttoai neenkulutus tämän liitte en 
kohtien 4.1.3.1 ja 4.2.3 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Interp olointimenet elmää sovellettaessa 
käytetään syklejä nveh,L. Vahvistussyklin 
arvo MCO2,CD,j on korjattava tämän liitte en 
lisäyksen 2 mukaisesti (vrt. tämän liittee n 
kohta 4.1.2).
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan ajoneuvolle M.FC weighted ,  
kg/100 km
6 Tulos 
vaiheesta 1EAC, Wh, Lasketaan EAER -pohjainen 
sähk öenergiankulutus tämän liitte en 
kohtien 4.3.3.1 ja 4.3.3.2 mukaisesti.
Tulos on käytettä vissä kaikkien CD-testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä kullekin ajoneuv olle 
H, L ja tapauksen mukaan ajoneuvolle M.EC, Wh/km,
EC p, Wh/km
Tulos 
vaiheesta 2EAER, km,
EAER p, km.
7
Interpolointi -
perheen 
tulos.
Jos interpo ­
lointimene ­
telmää ei 
käytetä, vai­
hetta 9 ei 
vaadita ja 
tämän vai­
heen tulos on 
lopullinen 
tulos.Tulos 
vaiheesta 1AER city, ave, km, Tehdään keskiar votus ja välip yöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
Pyöristetään AER city,final, EAER ja EAER p 
yhden desimaalin tarkkuute en.
Pyöristetään FC weighted kolmen desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC ja EC p yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettä vissä kullekin ajoneuvolle 
H ja L ja tapauk sen mukaan ajoneuv olle M.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään testitulost en lopullinen pyöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään AER city,ave, EAER ja EAER p 
lähim pään kokonaislukuun.
Pyöristetään FC weighted kolmen desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC ja EC p lähim pään 
kokonaislukuun.AER city,final, km
FC weighted,final ,  
kg/100 km,
EC final, Wh/km,
EC p,final , Wh/km,
EAER final, km,
EAER p,final , km.Tulos 
vaiheesta 5FC weighted , kg/100 km
Tulos 
vaiheesta 6EC, Wh/km,
EC p, Wh/km,
Tulos 
vaiheesta 3EAER, km,
EAER p, km,
Tulos 
vaiheesta 5AER dec, km,
AER ave, km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/494 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
8 Tulos 
vaiheesta 5AER dec, km, Interp oloidaan yksittäisten ajoneuv ojen 
arvot ajoneuvoa L, M ja H koske vien 
arvojen peruste ella tämän liitteen kohdan 
4.5 mukaisesti ja tehdään lopullinen 
pyöristys tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti.
Pyöristetään AER ind, AER city,ind, EAER ind ja 
EAER p,ind lähimpään kokonaislukuun.
Pyöristetään EC weighted,ind yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään FC weighted,ind kolmen 
desimaalin tarkkuuteen.
Pyöristetään EC ind ja EC p,ind lähim pään 
kokonaislukuun.
Tulos käytettävissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.AER ind, km,
AER city,ind, km,
FC weighted,ind ,  
kg/100 km,
EC ind, Wh/km,
EC p,ind, Wh/km,
EAER ind, km,
EAER p,ind, km.Tulos 
vaiheesta 7AER city,final, km,
FC weighted,final ,  
kg/100 km,
EC final, Wh/km,
EC p,final , Wh/km,
EAER final, km,
EAER p,final , km.
Tulos 
vaiheesta 4AER -interpoloinn in 
käytettä vyys.
Tulos 
vaiheesta 1RCDC
Pyöristetään RCDC tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti lähim pään 
kokonaislukuun.RCDC,fina l
4.7. Täyssähk öajoneuv ojen lopullisten testitulosten laskemisessa käytettä vä vaiheittainen menett ely
Tuloks et lasketa an perättäisten syklien menettelyssä tauluk ossa A8/10 ja lyhennetyssä testausmenettelyssä 
tauluk ossa A8/11 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakk eessa esitetyt sove llettavat tulok set. 
Prosessi-sarakk eessa ilmoitetaan laske lmissa käytettä vät kohdat tai vaadittav at lisälask elmat.
4.7.1. Täyssähk öajoneuv ojen lopulliste n testitulost en laskem isessa perättäisten syklien menettelyssä sovelletta va 
vaiheittainen menett ely
Taulukk oa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
j tarkastelta van jaks on järjestysnumero.
Taulukko A8/10
Perätt äisten syklien tyyppi 1 -menettelyssä määr itettyjen täyssähk öajoneuv ojen lopullisten tulos ten 
lask eminen 
Taso 1A:  
Tarkastelta viksi otetta vat jaks ot ovat hidas, kesk inopea, nopea ja moottori tievaihe sekä sovellettava WLTP- 
kaupunkite stisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.  
Taso 1B:  
Tarkastelta viksi otetta vat jaksot ovat hidas, kesk inopea ja nopea vaihe sekä sovelletta va WLTP-testisy kli.  FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/495  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Liite B8 Testitulokset Tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti 
mitatut tulok set, laske ttu ennalta tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti.ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
Käytettä vissä oleva akun energia tämän 
liitteen kohdan 4.4.2.2.1 mukaisesti.UBE CCP, Wh,
Ladattu sähk öenergia tämän liitte en 
kohdan 3.4.4.3 mukaisesti.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Pyöristetään EAC yhden desimaalin 
tarkkuuteen tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti. Jos käytetään 
interpoloi ntimenet elmää, tulos on 
käytettä vissä ajoneuv oille H ja L.EAC, Wh.
2 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
UBE CCP, Wh.Määr itetään kokonaisuudessaan ajettujen 
sove llettavien WLTC-vaiheiden ja syklien 
lukumäärä tämän liitteen kohdan 4.4.2.2 
mukaisesti.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.nWLTC,
ncity,
nlow,
nmed,
nhigh,
nexHigh .
3 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
UBE CCP, Wh.Lasketaan painotusk ertoimet tämän 
liitteen kohdan 4.4.2.2 mukaisesti.
Huomautus: Painotusk ertoim ien määrä 
riippuu käytetystä sovelletta vasta syklistä 
(3- tai 4-vaiheinen WLTC-menettely). 
4-vaiheisessa WLTC-menett elyssä 
saate taan tarvita lisäksi suluissa olevaa 
tulosta.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.KWLTC,1
KWLTC,2
KWLTC,3
(KWLTC,4)
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
(Kcity,4)
Klow,1
Klow,2
Klow,3
(Klow,4)
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
(Kmed,4 )
Khigh,1
Khigh,2
Khigh,3
(Khigh,4 )
KexHigh,1
KexHigh,2
KexHigh,3
(KexHigh,4 )Tulos 
vaiheesta 2nWLTC,
ncity,
nlow,
nmed,
nhigh,
nexHigh .FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/496 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
4 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
UBE CCP, Wh.Lasketaan sähk öenergiankulutus REESS- 
järjestelmissä tämän liitteen kohdan 
4.4.2.2 mukaisesti.EC DC,WL TC, Wh/km,
EC DC,city , Wh/km,
EC DC,low , Wh/km,
EC DC,med , Wh/km,
EC DC,high , Wh/km,
EC DC,exHigh , Wh/km,
EC DC,first , Wh/km.Tulos 
vaiheesta 2nWLTC,
ncity,
nlow,
nmed,
nhigh,
nexHigh .Lasketaan sähk öenergiankulutus 
ensimmäisestä sovelletta vasta WLTP- 
testisyklis tä EC DC,first tämän liittee n 
lisäyksen 8 kohdan 1.1 mukaisesti.
Tulos 
vaiheesta 3Kaikki 
painotuske rtoimetTulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.
5 Tulos 
vaiheesta 1UBE CCP, Wh, Lasketaan sähk ökäyttöinen toimintasäde 
tämän liitte en kohdan 4.4.2.2 mukaisesti.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.PER WLTC, km,
PER city, km,
PER low, km,
PER med, km,
PER high, km,
PER exHigh , km.Tulos 
vaiheesta 4EC DC,WL TC, Wh/km,
EC DC,city , Wh/km,
EC DC,low , Wh/km,
EC DC,med , Wh/km,
EC DC,high , Wh/km,
EC DC,exHigh , Wh/km.
6 Tulos 
vaiheesta 1EAC, Wh, Lasketaan sähk överk osta ladatun 
sähk öenergian kulutus tämän liitteen 
kohdan 4.3.4 mukaisesti.
Tulos käytettävissä kaikkien testien osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.EC WLTC, Wh/km,
EC city, Wh/km,
EC low, Wh/km,
EC med, Wh/km,
EC high, Wh/km,
EC exHigh , Wh/km.Tulos 
vaiheesta 5PER WLTC, km,
PER city, km,
PER low, km,
PER med, km,
PER high, km,
PER exHigh , km.
7
Jos interpo ­
lointimenet el­
mää ei käytetä, 
vaihetta 10 ei 
vaadita ja arvo­
jen PER WLTC,dec 
ja EC WLTC,dec 
osalta tämän 
vaiheen tulos 
on lopullinen 
tulos.Tulos 
vaiheesta 5PER WLTC, km,
PER city, km,
PER low, km,
PER med, km,
PER high, km,
PER exHigh , km.Keskiar votetaan testit kaikkien 
syöttöar vojen osalta.
Ilmoitetaa n arvot PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec 
arvojen PER WLTC,ave ja EC WLTC,ave 
perustee lla.PER WLTC,dec , km,
PER WLTC,ave , km,
PER city,ave, km,
PER low,ave, km,
PER med,ave , km,
PER high,ave , km,
PER exHigh,ave , km,FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/497  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Tulos 
vaiheesta 6EC WLTC, Wh/km,
EC city, Wh/km,
EC low, Wh/km,
EC med, Wh/km,
EC high, Wh/km,
EC exHigh , Wh/km.Yhdenmukaistetaan PER -arvot 
kaupunkivaiheen, hitaan, kesk inopean, 
nopean ja moottori tievaiheen osalta 
arvojen PER WLTC,dec ja PER WLTC,ave välisen 
suhte en perusteella:
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Yhdenmukaistetaan EC-ar vot 
kaupunkivaiheen, hitaan, kesk inopean, 
nopean ja moottori tievaiheen osalta 
arvojen EC WLTC,dec ja EC WLTC,ave välisen 
suhte en perusteella:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. 
Pyöristetään PER WLTC,dec sekä EC WLTC,dec 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti 
liitteen B6 tauluk ossa A6/1 täsmennettyyn 
desimaalitarkkuuteen.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei käytetä, 
pyöristetään PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec 
lähim pään kokonaislukuun tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.EC WLTC,dec , Wh/km,
EC WLTC,ave , Wh/km,
EC city,ave, Wh/km,
EC low,ave, Wh/km,
EC med,ave , Wh/km,
EC high,ave , Wh/km,
EC exHigh,ave , Wh/km,
EC DC,first,ave , Wh/km.Tulos 
vaiheesta 4EC DC,first , Wh/km.
8 Tulos 
vaiheesta 7EC WLTC,dec , Wh/km,
EC WLTC,ave , Wh/km,
EC DC,first,ave , Wh/km.Mukautet aan sähk öenergiankulutus 
tuotannon 
vaatimusten mukaisuusmenettelyä varten 
tämän liitte en lisäyksen 8 kohdan 1.1 
mukaisesti.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.EC DC,COP , Wh/km
9
Jos 
interpolointi -
menete lmää ei 
käytetä, 
vaihetta 10 ei 
vaadita ja 
tämän vaiheen 
tulos on 
lopullinen 
tulos.Tulos 
vaiheesta 7PER city,ave, km,
PER low,ave, km,
PER med,ave , km,
PER high,ave , km,
PER exHigh,ave , km,Tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään PER city ja PER p yhden 
desimaalin tarkkuuteen.PER city,final, km,
PER low,final, km,
PER med,final , km,
PER high,final , km,
PER exHigh,final , km,
EC city,ave, Wh/km,
EC low,ave, Wh/km,
EC med,ave , Wh/km,
EC high,ave , Wh/km,
EC exHigh,ave , Wh/km.EC city,final, Wh/km,
EC low,final, Wh/km,
EC med,final , Wh/km,
EC high,final , Wh/km,
EC exHigh,fin al,  
Wh/km,FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/498 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Tulos 
vaiheesta 8EC DC,COP , Wh/km Pyöristetään EC city ja EC p yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC DC,COP yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä ajoneuvolle H ja L.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään testitulost en lopullinen pyöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään PER city ja PER p lähim pään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään EC city ja EC p lähimpään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään EC DC,COP lähim pään 
kokonaislukuun.EC DC,COP ,final,  
Wh/km.
10
Yksi ttäisen 
ajoneuv on 
tulos.
Lopullinen 
testitulos.Tulos 
vaiheesta 7PER WLTC,dec , km,
EC WLTC,dec , Wh/km.Interp oloidaan yksittäisten ajoneuv ojen 
arvot ajoneuvoa H ja L koskevien arvojen 
perustee lla tämän liitte en kohdan 4.5 
mukaisesti ja tehdään lopullinen pyöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.PER WLTC,ind , km,
PER city,ind, km,
PER low,ind, km,
PER med,ind , km,
PER high,ind , km,
PER exHigh,ind , km,Tulos 
vaiheesta 9PER city,final, km,
PER low,final, km,
PER med,final , km,
PER high,final , km,
PER exHigh,final , km, Pyöristetään PER ind, PER city,ind, ja PER p,ind 
lähim pään kokonaislukuun.
Pyöristetään EC ind, EC city ja EC p,ind 
lähim pään kokonaislukuun.EC WLTC,ind , Wh/km,
EC city,ind, Wh/km,
EC low,ind, Wh/km,
EC med,ind , Wh/km,
EC high,ind , Wh/km,
EC exHigh,ind , Wh/km,EC city,final, Wh/km,
EC low,final, Wh/km,
EC med,final , Wh/km,
EC high,final , Wh/km,
EC exHigh,fin al, Wh/km,
Pyöristetään EC DC,COP ,ind lähim pään 
kokonaislukuun.
EC DC,COP ,final, Wh/km. Tulos on käytettä vissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/499  
4.7.2. Täyssähk öajoneuv ojen lopulliste n testitulost en laskemisessa lyhennetyssä testausmenett elyssä sovelletta va 
vaiheittainen menett ely
Taulukk oa sovellettaessa käytetään yhtälöissä ja tulok sissa seuraa via symboleita:
j tarkastelta van jaks on järjestysnumero.
Taulukko A8/11
Lyhennetyssä tyyppi 1 -test ausmenettelyssä määr itettyjen täyssähk öajoneuv ojen lopullist en tulos ten 
lask eminen 
Taso 1A:  
Tarkastelta viksi otetta vat jaks ot ovat hidas, kesk inopea, nopea ja moottori tievaihe sekä sovellettava WLTP- 
kaupunkite stisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.  
Taso 1B:  
Tarkastelta viksi otetta vat jaksot ovat hidas, kesk inopea ja nopea vaihe sekä sovelletta va WLTP-testisy kli.  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
1 Liite B8 Testitulokset Tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti 
mitatut tulok set, laske ttu ennalta tämän 
liitteen kohdan 4.3 mukaisesti.ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
Käytettä vissä oleva akun energia tämän 
liitteen kohdan 4.4.2.1.1 mukaisesti.UBE STP, Wh,
Ladattu sähk öenergia tämän liitte en 
kohdan 3.4.4.3 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Pyöristetään EAC yhden desimaalin 
tarkkuuteen tämän säännön kohdan 6.1.8 
mukaisesti.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.EAC, Wh.
2 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
UBE STP, Wh.Lasketaan painotusk ertoimet tämän 
liitteen kohdan 4.4.2.1 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.KWLTC,1
KWLTC,2
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
Kcity,4
Klow,1
Klow,2
Klow,3
Klow,4
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
Kmed,4
Khigh,1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/500 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
Khigh,2
KexHigh,1
KexHigh,2
3 Tulos 
vaiheesta 1ΔE REESS,j , Wh,
dj, km,
UBE STP, Wh.Lasketaan sähk öenergiankulutus REESS- 
järjestelmissä tämän liitteen kohdan 
4.4.2.1 mukaisesti.
Lasketaan sähk öenergiankulutus 
ensimmäisestä sovelletta vasta WLTP- 
testisyklis tä EC DC,first tämän liittee n 
lisäyksen 8 kohdan 1.1 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.EC DC,WL TC, Wh/km,
EC DC,city , Wh/km,
EC DC,low , Wh/km,
EC DC, med, Wh/km,
EC DC,high , Wh/km,
EC DC,exHigh , Wh/km,
EC DC,first , Wh/km.Tulos 
vaiheesta 2Kaikki 
painotuske rtoimet
4 Tulos 
vaiheesta 1UBE STP, Wh, Lasketaan sähk ökäyttöinen toimintasäde 
tämän liitte en kohdan 4.4.2.1 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.PER WLTC, km,
PER city, km,
PER low, km,
PER med, km,
PER high, km,
PER exHigh , km.Tulos 
vaiheesta 3EC DC,WL TC, Wh/km,
EC DC,city , Wh/km,
EC DC,low , Wh/km,
EC DC, med, Wh/km,
EC DC,high , Wh/km,
EC DC,exHigh ,
Wh/km.
5 Tulos 
vaiheesta 1EAC, Wh, Lasketaan sähk överk osta ladatun 
sähk öenergian kulutus tämän liitteen 
kohdan 4.3.4 mukaisesti.
Tulos on käytettävissä kaikkien testien 
osalta.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.EC WLTC, Wh/km,
EC city, Wh/km,
EC low, Wh/km,
EC med, Wh/km,
EC high, Wh/km,
EC exHigh , Wh/km.Tulos 
vaiheesta 4PER WLTC, km,
PER city, km,
PER low, km,
PER med, km,
PER high, km,
PER exHigh , km.
6
Jos 
interpolointi -
menete lmää ei 
käytetä, 
vaihetta 9 ei 
vaadita ja 
arvojen 
PER WLTC,dec ja Tulos 
vaiheesta 4PER WLTC, km,
PER city, km,
PER low, km,
PER med, km,
PER high, km,
PER exHigh , km.Keskiar votetaan testit kaikkien 
syöttöar vojen osalta.
Ilmoitetaa n arvot PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec 
arvojen PER WLTC,ave ja EC WLTC,ave 
perustee lla.
Yhdenmukaistetaan PER -arvot 
kaupunkivaiheen, hitaan, kesk inopean, 
nopean ja moottori tievaiheen osalta 
arvojen PER WLTC,dec ja PER WLTC,ave välisen 
suhte en perusteella:PER WLTC,dec , km,
PER WLTC,ave , km,
PER city,ave, km,
PER low,ave, km,
Tulos 
vaiheesta 5EC WLTC, Wh/km,
EC city, Wh/km,
EC low, Wh/km,
EC med, Wh/km,
EC high, Wh/km,
EC exHigh , Wh/km.
Tulos 
vaiheesta 3EC DC,first , Wh/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/501  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
EC WLTC,dec 
osalta tämän 
vaiheen tulos 
on lopullinen 
tulos.AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Yhdenmukaistetaan EC-ar vot 
kaupunkivaiheen, hitaan, kesk inopean, 
nopean ja moottori tievaiheen osalta 
arvojen EC WLTC,dec ja EC WLTC,ave välisen 
suhte en perusteella:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L. 
Pyöristetään PER WLTC,dec sekä EC WLTC,dec 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti 
liitteen B6 tauluk ossa A6/1 täsmennettyyn 
desimaalitarkkuuteen.
Jos interpoloi ntimenet elmää ei käytetä, 
pyöristetään PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec 
lähim pään kokonaislukuun tämän 
säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.PER med,ave , km,
PER high,ave , km,
PER exHigh,ave , km,
EC WLTC,dec , Wh/km,
EC WLTC,ave , Wh/km,
EC city,ave, Wh/km,
EC low,ave, Wh/km,
EC med,ave , Wh/km,
EC high,ave , Wh/km,
EC exHigh,ave , Wh/km,
EC DC,first,ave , Wh/km.
7 Tulos 
vaiheesta 6EC WLTC,dec , Wh/km,
EC WLTC,ave , Wh/km,
EC DC,first,ave , Wh/km.Mukautet aan sähk öenergiankulutus 
tuotannon 
vaatimusten mukaisuusmenettelyä varten 
tämän liitte en lisäyksen 8 kohdan 1.1 
mukaisesti.
Jos käytetään interpolo intimenete lmää, 
tulos on käytettävissä ajoneuvoille H ja L.EC DC,COP , Wh/km
8
Interp olointi -
perheen tulos.
Jos 
interpolointi -
menete lmää ei 
käytetä, 
vaihetta 9 ei 
vaadita ja 
tämän vaiheen 
tulos on 
lopullinen 
tulos.Tulos 
vaiheesta 6PER city,ave, km,
PER low,ave, km,
PER med,ave , km,
PER high,ave , km,
PER exHigh,ave , km,
EC city,ave, Wh/km,
EC low,ave, Wh/km,
EC med,ave , Wh/km,
EC high,ave , Wh/km,Tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Jos sovelletaan interpoloi ntimenet elmää, 
tehdään välip yöristys tämän säännön 
kohdan 6.1.8 mukaisesti.
Pyöristetään PER city ja PER p yhden 
desimaalin tarkkuuteen.
Pyöristetään EC city ja EC p yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Pyöristetään EC DC,COP yhden desimaalin 
tarkkuuteen.
Tulos on käytettävissä ajoneuvolle H ja L.PER city,final, km,
PER low,final, km,
PER med,final , km,
PER high,final , km,
PER exHigh,final , km,
EC city,final, Wh/km,
EC low,final, Wh/km,
EC med,final , Wh/km,
EC high,final , Wh/km,
EC exHigh,fin al,  
Wh/km,
EC DC,COP ,final,  
Wh/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/502 26.11.2021  
Vaihe Lähde Syöte Prosessi Tulos
EC exHigh,ave , Wh/km. Jos interpoloi ntimenet elmää ei sovelleta, 
tehdään testitulost en lopullinen pyöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti:
Pyöristetään PER city ja PER p lähim pään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään EC city ja EC p lähimpään 
kokonaislukuun.
Pyöristetään EC DC,COP lähim pään 
kokonaislukuun.Tulos 
vaiheesta 7EC DC,COP , Wh/km
9
Yksi ttäisen 
ajoneuv on 
tulos.
Lopullinen 
testitulos.Tulos 
vaiheesta 6PER WLTC,dec , km,
EC WLTC,dec , Wh/km.Interp oloidaan yksittäisten ajoneuv ojen 
arvot ajoneuvoa H ja L koskevien arvojen 
perustee lla tämän liitte en kohdan 4.5 
mukaisesti ja tehdään lopullinen pyöristys 
tämän säännön kohdan 6.1.8 mukaisesti.PER WLTC,ind , km,
PER city,ind, km,
PER low,ind, km,
PER med,ind , km,
PER high,ind , km,
PER exHigh,ind , km,Tulos 
vaiheesta 8PER city,final, km,
PER low,final, km,
PER med,final , km,
PER high,final , km,
PER exHigh,final , km,
EC city,final, Wh/km,
EC low,final, Wh/km,
EC med,final , Wh/km,
EC high,final , Wh/km,
EC exHigh,fin al, Wh/km,
EC DC,COP ,final, Wh/km.Pyöristetään PER ind, PER city,ind, ja PER p,ind 
lähim pään kokonaislukuun.EC WLTC,ind , Wh/km,
EC city,ind, Wh/km,
EC low,ind, Wh/km,
EC med,ind , Wh/km,
EC high,ind , Wh/km,
EC exHigh,ind , Wh/km,
Pyöristetään EC ind, EC city ja EC p,ind 
lähim pään kokonaislukuun.
Pyöristetään EC DC,COP ,ind lähim pään 
kokonaislukuun.
Tulos käytettävissä kaikkien yksittäist en 
ajoneuvojen osalta.EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/503  
Lisäys 1 
REESS-jär jestelmän varaus tilaprof iili 
1. TESTISEKVENSSIT JA REESS-PR OFIILIT : OVC-HEV - JA OVC-FC HV-AJONEUV OT (TAPAUKSEN MUKAAN), VARA UST A PURKA VA 
JA VARA UST A YLL ÄPIT ÄVÄ TESTI
1.1. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 1
Varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta ylläpitäv ää tyyppi 1 -test iä (kuva A8.App1/1)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/504 26.11.2021  
Kuva A8.App1/1
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ot, varaus ta purk ava tyyppi 1 -tes ti
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/505  
1.2. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 2
Varausta ylläpitäv ä tyyppi 1 -test i ilman sen jälkeen tehtävää varausta purkavaa tyyppi 1 -test iä (kuva A8.App1/2)
Kuva A8.App1/2
OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ot, varaus ta ylläpitävä tyyppi 1 -test i
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/506 26.11.2021  
1.3. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 3
Varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi (kuva A8.App1/3)
Kuva A8.App1/3
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ot, varaus ta purk ava tyyppi 1 -test i ja sitä seuraava varaust a ylläpit ävä tyyppi 1 -tes ti
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/507  
1.4. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 4
Varausta ylläpitäv ä tyyppi 1 -test i ja sitä seuraava varausta purka va tyyppi 1 -testi (kuva A8.App1/4)
Kuva A8.App1/4
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ot, varaus ta ylläpit ävä tyyppi 1 -tes ti ja sitä seuraava varaus ta purk ava tyyppi 1 -tes ti
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/508 26.11.2021  
2. NOVC-HEV - JA NOVC-FCHV -AJONEUV OJEN TESTISEKVENSSI
Varausta ylläpitäv ä tyyppi 1 -test i (kuva A8.App1/5)
Kuva A8.App1/5
NOVC-HEV - ja NOVC-FCHV -ajoneuv ot, varaust a ylläpit ävä tyyppi 1 -tes ti
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/509  
3. TÄYSSÄHK ÖAJONEUV OJEN TESTISEKVENSSIT
3.1. Perättäisten syklien menett ely (kuva A8.App1/6)
Kuva A8.App1/6
Täys sähk öajoneuv ojen perättäis ten syklien testisekvenssi
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/510 26.11.2021  
3.2. Lyhennetty testausmenettely (kuva A8.App1/7)
Kuva A8.App1/7
Täyssähk öajoneuv ojen lyhennetyn menettelyn testisekven ssi
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/511  
Lisäys 2 
REESS-jär jeste lmän energianmuutokseen perustuva korjausmenettely 
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely , jolla korvataan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatu NOVC-HEV - ja OVC- 
HEV -ajoneuv ojen CO2-päästöjen massa sekä NOVC-FC HV- ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen (tapauk sen mukaan) 
polttoaineenkulutus REESS-jär jestelmän sähk öenergianmuut oksen funktiona.
1. YLEISET VAATIMUK SET
1.1. Tämän lisäyksen sove llettavuus
1.1.1. Korjaus tehdään NOVC-FCHV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -test issä saatuun 
vaihek ohtaiseen polttoainee nkulutuks een sekä NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen varausta ylläpitäv ässä 
tyyppi 1 -testissä saatuun vaihek ohtaiseen CO 2-päästöjen massaan.
1.1.2. Koko syklin aikana saadut NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen polttoaineenkulutus ja NOVC-HEV - ja OVC- 
HEV -ajoneuvojen CO 2-päästöjen massa korjataan varausta ylläpitä vässä tyyppi 1 -testissä saadun varausta 
ylläpidettäessä tapahtuvan REESS -järjeste lmän energianmuutoksen ΔEREESS,CS ja korjauskr iteerin c perustee lla.
Arvoa ΔEREESS,CS laskettaessa sove lletaan tämän liitteen kohtaa 4.3. Tämän liitte en kohdassa 4.3 käytettä vä 
tarkastelta va jaks o j määr itetään varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin perusteella. Korjauskr iteeri c määr itetään 
tämän lisäyksen kohdan 1.2 mukaisesti
1.1.3. Koko syklin aikana saatujen arvojen korjausta sovelletaan NOVC-FC HV- ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen 
polttoai neenkulutuks een, NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen CO 2-päästöjen massaan, jos ΔEREESS,CS on 
nega tiivinen (eli REESS-jär jestelmän varaus purkautuu) ja tämän lisäyksen kohdan 1.2 mukaisesti laskettu 
korjauskr iteeri c on suurempi kuin sove llettava tauluk ossa A8.App2/1 annettu raja-ar vo.
1.1.4. Koko syklin aikana saatujen NOVC-FCHV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen polttoai neenkulutusar vojen ja NOVC- 
HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen CO 2-pääst öjen massan korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamatt omia 
arvoja voidaan käyttää seuraa vissa tapauksissa:
a)ΔEREESS,CS on positiivinen (ts. REESS-jär jestelmää ladataan) ja tämän lisäyksen kohdan 1.2 mukaisesti laske ttu 
korjauskr iteer i c on suurem pi kuin sove llettava tauluk ossa A8.App2/1 annettu kynn ysar vo.
b)Tämän lisäyksen kohdan 1.2 mukaisesti laskett u korjauskr iteeri c on pienem pi kuin sovellettava tauluk ossa 
A8.App2/1 annettu kynn ysar vo.
c)Valmistaja voi osoittaa vastuuviranomaiselle, ettei muutoksen ΔEREESS,CS ja varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO2-päästöjen massan eikä muutoksen ΔEREESS,CS ja polttoaineenkulutuksen välillä ole suhdetta.
1.2. Korjauskr iteeri c on REESS-jär jestelmän sähk öenergian muut oksen absoluuttisen arvon ΔEREESS,CS ja 
polttoai neen energiasisällön suhde, joka lasketaan seuraa vasti:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
jossa
ΔEREESS,CS on tämän lisäyksen kohdan 1.1.2 mukainen varausta ylläpidettäessä tapahtuva REESS- 
järjestelmän energianmuutos [Wh]
Efuel,CS on kulute tun polttoai neen energiasisält ö varausta ylläpidettäessä [Wh]. Se lasketaan NOVC- 
HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen tapaukse ssa tämän lisäyksen kohdan 1.2.1 ja NOVC-FCHV - 
ajoneuvojen tapauksessa tämän lisäyksen kohdan 1.2.2 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/512 26.11.2021  
1.2.1. NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen polttoai neen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä
NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv ojen kuluttaman polttoaineen energiapit oisuus varausta ylläpidettäessä 
laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
jossa
Efuel,CS on kulutetun polttoai neen energiapitois uus varausta ylläpidettäessä varausta ylläpitäv än tyyppi 
1 -testin sove llettavassa WLTP-testisykl issä [Wh]
HV on tauluk ossa A6.App2/1 annettu lämpöar vo [kWh/l]
FC CS,nb on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamat on polttoai neenkulutus varausta 
ylläpitäv ässä tyyppi 1 -test issä ilman energiatasek orjausta määr itettynä liitte en B7 kohdan 6 
mukaisesti käyttäen tauluk on A8/5 vaiheen 2 mukaisia päästöjen kaasumaist en yhdistei den 
arvoja [l/100 km]
dCS on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisy klissä ajettu matka [km]
10 on kerr oin muutettaessa arvo wattitunneiksi.
1.2.2. NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuvojen polttoaineen energiapit oisuus varausta ylläpidettäessä
NOVC-FCHV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen kuluttaman polttoai neen energiapit oisuus varausta ylläpidettäessä 
laske taan seuraa vasta yhtälöstä:
Efuel,CS ¼1
0,36×121×FC CS,nb ×dCS
jossa
Efuel,CS on kulutetun polttoai neen energiapitois uus varausta ylläpidettäessä varausta ylläpitäv än tyyppi 
1 -testin sove llettavassa WLTP-testisykl issä [Wh]
121 on vedyn alem pi lämpöar vo [MJ/kg]
FC CS,nb on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamat on polttoai neenkulutus varausta 
ylläpitäv ässä tyyppi 1 -testissä ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/7 vaiheen 1 mukaisesti 
määr itettynä [kg/100 km].
dCS on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisy klissä ajettu matka [km]
1
0:36on kerr oin muutettaessa arvo wattitunneiksi.
Taulukko A8.App2/1
RCB-k orjauskr iteer ien kynny sarvot 
Sovelletta va tyyppi 1 
-testisykliHidas + keskinopeaHidas + kesk inopea +
nopeaHidas + kesk inopea +
nopea + moott oritie
Korjauskr iteerin c 
kynn ysar vot0,015 0,01 0,005
2. KORJA USKERTOIMIEN LASKEMINEN
2.1. CO2-päästöjen massan korjauskerroin KCO2, polttoai neenkulutuks en korjauskerr oin Kfuel,FCHV sekä valmistajan 
niin pyytäessä vaihek ohtaiset korjausker toimet KCO2,p ja Kfuel,FCHV ,p määr itetään sovellettavien varausta 
ylläpitäv ien tyyppi 1 -testisyklien perusteella.
Jos NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuvojen CO 2-päästöjen massan korjausker toimen määr ittämiseksi testattiin 
ajoneuvo H, kerr ointa voidaan soveltaa saman interpolointiperheen kriteerit täyttäv iin ajoneuv oihin. 
Interpolointiperheisiin, jotka täyttävät tämän säännön kohdassa 6.3.11 määr itellyn KCO2-korjauskerr oinperheen 
kriteerit, voidaan sove ltaa samaa KCO2-arvoa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/513  
2.2. Korjausker toimet määr itetään varausta ylläpitäv istä tyyppi 1 -test eistä tämän lisäyksen kohdan 3 mukaisesti. 
Valmistajan on teht ävä vähintään viisi testiä.
Vastuuviranomaisen suostumuksella REESS-jär jeste lmän varaustila voidaan säätää ennen testiä valmista jan 
suositusten mukaisesti ja kohdassa 3 kuvatulla tavalla. Tätä menettelyä voidaan käyttää vain sellaisen varausta 
ylläpitäv än tyyppi 1 -testin toteuttamiseks i, jossa energianmuutoksen ΔEREESS,CS etumerkki on vastakkainen.
Mittaussar jan on täytettä vä seuraa vat kriteerit:
a)Sarjassa on oltav a ainakin yksi testi, jossa ΔEREESS,CS,n ≤0, ja ainakin yksi testi, jossa 
ΔEREESS,CS,n >0.ΔEREESS,CS,n on tämän liitte en kohdan 4.3 mukaisesti testissä n määr itettyjen kaikkien 
REESS-jär jestelm ien sähk öenergianmuut osten summa [Wh].
b)Suur imman negatiivisen sähk öenergianmuutoksen antaneesta testistä ja suur imman positiivisen sähk öener ­
gianmuuto ksen antaneesta testistä saatujen arvojen MCO2 ,CS eron on oltava vähintään 5 g/km. Tätä 
vaatimusta ei sove lleta kertoimen Kfuel,FCHV määr ittämiseen.
Määr itettäessä kerrointa KCO2 voidaan testien vaadittua lukumäärää pienentää kolmeen testiin, jos kaikki 
seuraa vat kriteerit täyttyvät kriteerien a ja b lisäksi:
c)Kahdest a perättäisestä testissä tehdys tä sähk öenergianmuutokseen liittyvästä mittauksest a saatujen arvojen 
MCO2,CS ero on enintään 10 g/km.
d)Kriteerin b lisäksi edellytetään, että suur imman negatiivisen sähk öenergianmuutoksen antaneesta testistä ja 
suur imman positiivisen sähk öenergianmuutoksen antaneesta testistä saadut arvot eivät sijoitu seuraa vasti 
määr itellylle alueelle:
 – 0,01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0,01 ,
jossa
Efuel on kulute tun polttoainee n energiasisält ö laske ttuna tämän lisäyksen kohdan 1.2 mukaisesti 
[Wh].
e)Suur imman negatiivisen sähk öenergianmuutoksen antaneesta testistä saadun arvon MCO2,CS eron suhte essa 
arvojen kesk iarvoon ja suur imman negatiivisen sähk öenergianmuut oksen antaneesta testistä saadun arvon 
MCO2,CS eron suhteessa arvojen keskiar voon on oltava sama ja mieluite n kriteerissä d määr itellyllä alueella. 
Jos tämä ei ole mahdollista, vastuuviranomainen päättää, onk o testi syytä tehdä uudelleen.
Ennen kuin valmistajan määr ittämiä korjausker toim ia voidaan soveltaa, vastuuviranomaisen on tarkiste ttava ja 
hyväks yttäv ä ne.
Jos vähintään viiden testin sarja ei täytä kriteeri ä a tai b tai kum paakaan niistä, valmista jan on toimitetta va 
vastuuviranomaiselle näyttöä siitä, miksi ajoneuv o ei voi täyttää näitä kriteereitä. Jos näyttö ei tyydytä 
vastuuviranomaista, se voi vaatia lisätesti en suor ittamista. Jos kriteerit eivät lisät estienkään jälkeen täyty, 
vastuuviranomainen määr ittää mittauk siin perustuvan varov aisen korjausker toimen.
2.3. Lasket aan korjausker toimet Kfuel,FCHV ja KCO2
2.3.1. Polttoaineenkulutuksen korjausker toimen määr ittäminen Kfuel,FCHV
NOVC-FCHV - ja OVC-FC HV-ajoneuvojen polttoai neenkulutuks en korjauskerroin Kfuel,FCHV määr itetään ajamalla 
sarja varausta ylläpitäv iä tyyppi 1 -test ejä ja lasketaa n seuraavasta yhtälöstä:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/514 26.11.2021  
jossa
Kfuel,FCHV on polttoaineenkulutuksen korjauskerr oin [(kg/100 km)/(Wh/km)]
EC DC,CS,n on testistä n saatu varausta ylläpidettäessä tapahtuva sähk öenergiankulutus, joka perustuu 
REESS-jär jestelmän varauksen purkautumiseen ja määr itetään jäljempänä olevasta yhtälöstä 
[Wh/km]
EC DC,CS,avg on keskiar vo nCS testistä saaduista varausta ylläpidettäessä tapahtuvan sähk öenergianku ­
lutuk sen arvoista, jotka perustuvat REESS-jär jeste lmän varauksen purkautumiseen ja 
määr itetään jäljem pänä olevasta yhtälöstä [Wh/km]
FC CS,nb,n on polttoai neenkulutus varausta ylläpidettäessä ilman energiatasek orjausta tauluk on A8/7 
vaiheen 1 mukaisesti määr itettynä [kg/100 km]
FC CS,nb,avg on testeistä nCS saatujen varausta ylläpidettäessä tapahtuvan polttoai neenkulutuks en energiata ­
sekorjaamattomien arvojen aritmeettinen keskiar vo perustana polttoaineenkulutus ja 
määr itettynä jäljem pänä olevasta yhtälöstä [kg/100 km]
n on tarkastelta van testin järjestysnumero
nCS on testien kokonaismäärä
ja
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
ja
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
ja
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
jossa
ΔEREESS,CS,n on tämän lisäyksen kohdan 1.1.2 mukainen varausta ylläpidettäessä tapahtuva REESS- 
järjestelmän sähk öenergianmuutos testissä n [Wh]
dCS,n on vastaavassa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä n ajettu matka [km].
Polttoaineenkulutuksen korjauskerro in pyöristetään neljään merkitsevään numeroon tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti. Vastuuviranomainen arvioi polttoai neenkulutuks en korjausker toimen tilastollisen 
merkitsevyyden.
2.3.1.1. Koko sove llettavan WLTP-test isyklin kattavi en testien perusteella määr itettyä polttoaineenkulutuksen 
korjauskerr ointa voidaan käyttää kunkin yksittäisen vaiheen osalta tehtä vään korjaukseen.
2.3.1.2. Tämän lisäyksen kohdan 2.2 vaatimusten lisäksi kullekin yksittäiselle vaiheelle voidaan valmistajan pyynnöstä ja 
vastuuviranomaisen suostumukse lla määr ittää erilliset polttoaineenkulutuksen korjausker toimet Kfuel,FCHV ,p. 
Tällöin on kunkin yksittäisen vaiheen osalta täytettä vä samat kriteer it kuin tämän lisäyksen kohdassa 2.2 
esitet ään ja sovellettava tämän lisäyksen kohdassa 2.3.1 kuvattua menettelyä kuhunkin yksittäiseen vaiheeseen 
kunkin vaihek ohtaisen korjausker toimen määr ittämisek si.
2.3.2. CO2-päästöjen massan korjausker toimen KCO2 määr ittäminen
OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen CO 2-pääst öjen massan korjauske rroin KCO2 määr itetään ajamalla sarja 
varausta ylläpitäv iä tyyppi 1 -test ejä ja lasketaa n seuraa vasta yhtälöstä:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/515  
jossa
KCO2 on CO 2-päästöjen massan korjauskerr oin [(g/km)/(Wh/km)]
EC DC,CS,n on testistä n saatu varausta ylläpidettäessä tapahtuva sähk öenergiankulutus, joka perustuu 
REESS-jär jestelmän varauk sen purkautumiseen ja määr itetään tämän lisäyksen kohdan 2.3.1 
mukaisesti [Wh/km]
EC DC,CS,avg on testeistä nCS saatujen varausta ylläpidettäessä tapahtuvan sähk öenergiankulutuste n arvojen 
aritmeettinen kesk iarvo perustana REESS-jär jestelmän varauksen purkautuminen ja 
määr itettynä tämän lisäyksen kohdan 2.3.1 mukaisesti [Wh/km]
MCO2,CS,nb,n on testissä n saatujen varausta ylläpidettäessä syntyvien CO 2-pääst öjen massa ilman energiatase ­
korjausta ja tauluk on A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määr itettynä [g/km]
MCO2,CS,nb,a vg on testeistä nCS saatujen varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen massan energiatase ­
korjaamatt omien arvojen aritmeettinen kesk iarvo perustana CO2-päästöjen massa ja 
määr itettynä jäljem pänä olevasta yhtälöstä [g/km]
n on tarkastelta van testin järjestysnumero
nCS on testien kokonaismäärä
ja
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
CO2-päästöjen massan korjauskerroin pyöristetään neljään merkitsevään numeroon tämän säännön kohdan 
6.1.8 mukaisesti. Vastuuviranomainen arvioi CO2-päästöjen massan korjauske rtoimen tilast ollisen 
merkitsevyyden.
2.3.2.1. Koko sovellettavan WLTP-testisy klin kattavi en testien perusteella määr itettyä CO2-päästöjen massan 
korjauskerr ointa voidaan käyttää kunkin yksittäisen vaiheen osalta tehtä vään korjaukseen.
2.3.2.2. Tämän lisäyksen kohdan 2.2 vaatimusten lisäksi kullekin yksittäiselle vaiheelle voidaan valmistajan pyynnöstä ja 
vastuuviranomaisen suostumukse lla määr ittää erilliset CO2-päästöjen massan korjausker toimet KCO2,p . Tällöin 
on kunkin yksittäisen vaiheen osalta täytettävä samat kriteerit kuin tämän lisäyksen kohdassa 2.2 esite tään ja 
sovellettava tämän lisäyksen kohdassa 2.3.2 kuvattua menett elyä kuhunkin yksittäiseen vaiheeseen 
vaihek ohtaisten korjauske rtoimien määr ittämiseksi.
3. KORJA USKERTOIMIEN MÄÄRITT ÄMISEEN KÄYTETT ÄVÄ TEST AUSMENETTEL Y
3.1. OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ot
OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuv oille on tehtävä jokin seuraavista kuvan A8.App2/1 mukaisista 
testisekvensseistä, jotta voidaan mitata kaikki arvot, joita tarvitaan korjauske rtoimien määr ittämiseen tämän 
lisäyksen kohdan 2 mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/516 26.11.2021  
Kuva A8.App2/1
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen testisekve nssit
3.1.1. Testisekvenssi – vaihtoe hto 1
3.1.1.1. Esivakautus ja seisotus
Ajoneuv on esivakautus ja seisotus tehdään tämän liitte en lisäyksen 4 kohdassa 2.1 kuvatuilla menettelyillä.
3.1.1.2. REESS-jär jeste lmän säätäminen
Valmistaja voi säätää REESS-jär jestelmää ennen tämän lisäyksen kohdan 3.1.1.3 mukaisen testausmenett elyn 
aloittamista. Valmistaja n on toimit ettava näyttöä siitä, että tämän lisäyksen kohdan 3.1.1.3 mukaisen testa usme ­
nettely n aloittamiseen sovellettavat vaatimuks et täyttyvät.
3.1.1.3. Testausmenettely
3.1.1.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisy klissä käytettä vä kuljettajan valittavis sa oleva ajotila valitaan tämän liitteen lisäyksen 
6 kohdan 3 mukaisesti.
3.1.1.3.2. Testissä ajetaan tämän liittee n kohdan 1.4.2 mukainen sove llettava WLTP-test isykli.
3.1.1.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan liittee ssä B6 kuvatun tyyppi 1 -test ausmenettelyn 
mukaisesti.
3.1.1.3.4. Jotta saadaan korjauske rtoimien määr ittämiseen riittävä määrä sovelletta via WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen kohdan 2.2 mukaisesti vaadittav ia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaa n 
tämän lisäyksen kohtia 3.1.1.1–3.1.1.3.
3.1.2. Testisekvenssi – vaihtoe hto 2
3.1.2.1. Esivakautus
Testiajoneuv on esivakautus tehdään tämän liittee n lisäyksen 4 kohdassa 2.1.1 tai 2.1.2 kuvatuilla menettelyi llä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/517  
3.1.2.2. REESS-jär jeste lmän säätäminen
Esivakautuksen jälkeen jätetään tekemättä tämän liitteen lisäyksen 4 kohdan 2.1.3 mukainen seisottaminen ja 
pidetään enintään 60 minuutin mittainen tauk o, jonka aikana REESS-jär jestelmän säätäminen on sallittua. 
Ennen kutakin testiä pidetään samanlainen tauk o. Välittömästi tauon jälkeen sovelletaan tämän lisäyksen 
kohdan 3.1.2.3 vaatimuks ia.
Ennen REESS-jär jestelmän säätämistä voidaan valmista jan pyynnöstä tehdä ylimääräinen lämmitysmenettely sen 
varmistamiseksi , että korjausker toim en määr ittämisessä vallitsevat samanlaiset alkuolosuhteet. Jos valmista ja 
pyytää tällaista lisälämmitystä, testisekvenssissä on kaikissa tapauksi ssa käytettä vä samaa lämmitysmenette lyä.
3.1.2.3. Testausmenettely
3.1.2.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisy klissä käytettä vä kuljettajan valittavis sa oleva ajotila valitaan tämän liitteen lisäyksen 
6 kohdan 3 mukaisesti.
3.1.2.3.2. Testissä ajetaan tämän liittee n kohdan 1.4.2 mukainen sove llettava WLTP-test isykli.
3.1.2.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan liittee ssä B6 kuvatun tyyppi 1 -test ausmenettelyn 
mukaisesti.
3.1.2.3.4. Jotta saadaan korjauske rtoimien määr ittämiseen riittävä määrä sovelletta via WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen kohdan 2.2 mukaisesti vaadittav ia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaa n 
tämän lisäyksen kohtia 3.1.2.2–3.1.2.3.
3.2. NOVC-HEV - ja NOVC-FC HV-ajoneuvot
NOVC-HEV - ja NOVC-FC HV-ajoneuvoille on tehtä vä jokin seuraa vista kuvan A8.App2/2 mukaisista 
testisekvensseistä, jotta voidaan mitata kaikki arvot, joita tarvitaan korjauske rtoimien määr ittämiseen tämän 
lisäyksen kohdan 2 mukaisesti.
Kuva A8.App2/2
NOVC-HEV - ja NOVC-FC HV-ajoneuv ojen testisekvenssit
3.2.1. Testisekvenssi – vaihtoe hto 1FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/518 26.11.2021  
3.2.1.1. Esivakautus ja seisotus
Testiajoneuv o esivakautetaan ja sitä seisote taan tämän liitteen kohdan 3.3.1 mukaisesti.
3.2.1.2. REESS-jär jeste lmän säätäminen
Valmistaja voi säätää REESS-jär jestelmää ennen tämän lisäyksen kohdan 3.2.1.3 mukaisen testausmenett elyn 
aloittamista. Valmistaja n on toimit ettava näyttöä siitä, että tämän lisäyksen kohdan 3.2.1.3 mukaisen testa usme ­
nettely n aloittamiseen sovellettavat vaatimuks et täyttyvät.
3.2.1.3. Testausmenettely
3.2.1.3.1. Kuljetta jan valitta vissa oleva ajotila valitaan tämän liitteen lisäyksen 6 kohdan 3 mukaisesti.
3.2.1.3.2. Testissä ajetaan tämän liittee n kohdan 1.4.2 mukainen sove llettava WLTP-test isykli.
3.2.1.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuv o testataan liitteessä B6 kuvatun varausta ylläpitäv än tyyppi 1 
-test ausmenettelyn mukaisesti.
3.2.1.3.4. Jotta saadaan korjauske rtoimien määr ittämiseen riittävä määrä sovelletta via WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen kohdan 2.2 mukaisesti vaadittav ia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaa n 
tämän lisäyksen kohtia 3.2.1.1–3.2.1.3.
3.2.2. Testisekvenssi – vaihtoe hto 2
3.2.2.1. Esivakautus
Testiajoneuv o esivakautetaan tämän liitteen kohdan 3.3.1 mukaisesti.
3.2.2.2. REESS-jär jeste lmän säätäminen
Esivakautuksen jälkeen jätetään tekemättä tämän liittee n kohdan 3.3.1.2 mukainen seisottaminen ja pidetään 
enintään 60 minuutin mittainen tauk o, jonka aikana REESS-jär jeste lmän säätäminen on sallittua. Ennen kutakin 
testiä pidetään samanlainen tauk o. Välitt ömästi tauon jälkeen sovelletaan tämän lisäyksen kohdan 3.2.2.3 
vaatimuksia.
Ennen REESS-jär jestelmän säätämistä voidaan valmista jan pyynnöstä tehdä ylimääräinen lämmitysmenettely sen 
varmistamiseksi , että korjausker toim en määr ittämisessä vallitsevat samanlaiset alkuolosuhteet. Jos valmista ja 
pyytää tällaista lisälämmitystä, testisekvenssissä on kaikissa tapauksi ssa käytettä vä samaa lämmitysmenette lyä.
3.2.2.3. Testausmenettely
3.2.2.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisy klissä käytettä vä kuljettajan valittavis sa oleva ajotila valitaan tämän liitteen lisäyksen 
6 kohdan 3 mukaisesti.
3.2.2.3.2. Testissä ajetaan tämän liittee n kohdan 1.4.2 mukainen sove llettava WLTP-test isykli.
3.2.2.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan liittee ssä B6 kuvatun tyyppi 1 -test ausmenettelyn 
mukaisesti.
3.2.2.3.4. Jotta saadaan korjauske rtoimien määr ittämiseen riittävä määrä sovelletta via WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen kohdan 2.2 mukaisesti vaadittav ia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaa n 
tämän lisäyksen kohtia 3.2.2.2–3.2.2.3.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/519  
4. Valmistaja voi vaiht oehtoi sesti soveltaa liitte en B6 lisäyksen 2 kohdassa 4.5 määr iteltyä arvoa ΔM CO2,j seuraa vin 
mukautuksin:
ηalter nator on generaatt orin hyötysuhde
0,67, jos ΔEREESS,p on negatiivinen (purkautuminen)
1,00, jos ΔEREESS,p on positiivinen (latautuminen)
4.1. Tässä tapaukse ssa tämän liittee n kohdissa 4.1.1.3, 4.1.1.4 ja 4.1.1.5 määr itelty varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO2 -päästöjen korjattu massa korvataan arvolla ΔM CO2,j eikä arvolla KCO2,j ×EC DC,CS,jFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/520 26.11.2021  
Lisäys 3 
REESS-jär jestelmän virran ja jännitteen määr ittäminen – NOVC-HEV -, OVC-HEV -, OVC-FCHV -, 
täyssähk ö- ja NOVC-FCHV -ajoneuv ot (tapauksen mukaan) 
1. JOHD ANTO
1.1. Tässä lisäyksessä määr itellään menett ely ja vaadittav at laitteet, joilla määr itetään NOVC-HEV -, OVC-HEV -, OVC- 
FCHV -, täyssähk ö- ja NOVC-FCHV -ajoneuv ojen REESS-jär jestelmän virta ja jännit e.
1.2. REESS-jär jestelm än virran ja jännitteen mittaaminen alkaa samalla hetk ellä kun testauskin ja päättyy välittömästi, 
kun ajoneuvolle tehtävä testi päättyy .
1.3. REESS-jär jestelm än virta ja jännite määr itetään kustakin vaiheesta.
1.4. Vastuuviranomaiselle on toimit ettava luettelo laitteista (mukaan luettuna laitteen valmista ja, mallinumero, 
sarjanumero ja viimeisimmät kalibrointipäivät (tapauksen mukaan)), joita valmistaja käyttää REESS-jär jestelmän 
jännitt een ja virran mittaamiseen seuraa vien aikana:
a)tämän liitteen kohdan 3 mukainen tyyppi 1 -testi
b)menette ly, jolla määr itetään tämän liittee n lisäyksen 2 mukaiset korjausker toim et (tapauksen mukaan)
c)tason 1A osalta:
liittee n B6a mukainen ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtä vä korjaustesti (ATCT).
2. REESS-JÄRJESTELMÄN VIRTA
REESS-jär jestelm än varauksen purkautumisen katsotaan olevan negatiivista virtaa.
2.1. REESS-jär jestelm än virran ulkoinen mittaaminen
2.1.1. REESS-jär jestelm än virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityypistä tai suljettua virta-antur ia. Virranmittausjär ­
jestelm än on täytettä vä tämän liitteen tauluk ossa A8/1 esitetyt vaatimukset. Virta-antur ien on kest ettävä moott orin 
käynnistämisen yhte ydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan lämpöti la.
Tarkk ojen mittaust en saamiseksi on ennen testiä tehtävä nollasäätö ja demagnet ointi laitevalmista jan ohjeiden 
mukaisesti.
2.1.2. Virta-antur it kytke tään johonkin REESS-jär jestelmistä liittämällä ne johtoon, joka on kytketty suoraan REESS- 
järjestelmään, ja niihin on johdettava REESS-jär jestelmän koko virta.
Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu vastuuviranomaisen kanssa.
Jotta REESS-jär jestelmän virta voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoisia laitteita, valmistajan olisi varuste ttava 
ajoneuvo soveltuvilla, turvallisilla ja helposti saavu tetta villa kytke ntäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, valmistajan 
on toimit ettava vastuuviranomaiselle välineet, joilla virta-antur i voidaan kytkeä REESS-jär jeste lmän johtoihin edellä 
tässä kohdassa kuvatulla tavalla.
2.1.3. Virta-antur in antama tulos otetaan vähintään 20 Hz:n taajuudella. Mitattu virta integroidaan ajan suht een, jolloin 
saadaan Q:n mitattu arvo ampee ritunt eina (Ah). Integrointi voidaan tehdä virranmittausjär jestelm ässä.
2.2. Ajoneuv on sisäiset REESS-jär jestelmän virtaa koskevat tiedot
Vaihtoeht ona tämän lisäyksen kohdassa 2.1 esitetyll e menett elylle valmistaja voi käyttää ajoneuv on sisäisiä 
virranmittaustietoja. Tietojen paikkansapitävyys on osoitetta va vastuuviranomaiselle.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/521  
3. REESS-JÄRJESTELMÄN JÄNNITE
3.1. REESS-jär jestelm än jännitteen ulkoinen mittaaminen
REESS-jär jestelm än jännit e on tämän liitte en kohdassa 3 kuvattujen testien aikana mitattava tämän liittee n kohdassa 
1.1 esitett yjen laite - ja tarkkuusvaatimusten mukaisesti. Jotta vastuuviranomainen voisi mitata REESS-jär jeste lmän 
jännitt een ulkoisilla mittauslaittei lla, valmista jien on järjestettä vä sen käyttöön REESS-jär jestelmän jännitt een 
mittauspistee t ja turvallisuusohjeet.
3.2. REESS-jär jestelm än nimellisjännite
NOVC-HEV -, NOVC-FC HV-, OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuv ojen tapauk sessa voidaan tämän lisäyksen kohdan 3.1 
mukaisesti mitatun REESS-jär jestelmän jännitt een asemesta käyttää standardin IEC 60050-482 mukaisesti 
määr itettyä REESS-jär jestelmän nimellisjännite ttä.
3.3. Ajoneuv on sisäiset REESS-jär jestelmän jännit että koske vat tiedot
Vaihtoeht ona tämän lisäyksen kohdissa 3.1 ja 3.2 esitetylle menette lylle valmista ja voi käyttää ajoneuv on sisäisiä 
jännitt eenmittaustietoja. Tietojen paikkansapitä vyys on osoit ettava vastuuviranomaiselle.
Taulukko A8 App3/1
Testaustapahtumat Kohta 3.1Kohta 3.2
Kohta 3.3
Vähintään 60 V Alle 60 V
NOVC-HEV
ei saa käyttää on käytettä vä ei saa käyttääOVC-HEV varausta ylläpitäv ässä 
toimintatilassa
NOVC-FCHV
OVC-FCHV varausta ylläpitäv ässä 
toimintatilassa
REESS-jär jestelm än energianmuutokseen 
perustuva korjausmenett ely (lisä ys 2)
OVC-HEV varausta purkavassa 
toimintatilassa
on käytettä vä ei saa käyttää saa käyttää saa käyttää OVC-FCHV varausta purka vassa 
toimintatilassa
Täyssähk öajoneuv oFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/522 26.11.2021  
Lisäys 4 
Täyssähk öajoneuv ojen ja OVC-HEV ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen (tapauk sen muk aan) esivakautus, 
seisotus ja REESS-jär jestelmän lataaminen 
1. Tässä lisäyksessä kuvaillaan REESS-jär jestelmän testausmenettely ja polttomoott orin esivakautus valmisteltaessa 
seuraa via:
a)sähk ökäyttöisen toimintasät een mittaaminen sekä varausta purettaessa ja varausta ylläpidettäessä tehtävät 
mittauk set OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv oja testattaessa ja
b)sähk ökäyttöisen toimintasäteen ja sähk öenergiankulutuksen mittaaminen täyssähk öajoneuvoja testattaessa.
2. OVC-HEV - JA OVC-FCHV -AJONEUV ON ESIV AKA UTUS JA SEISOTUS
2.1. Esivakautus ja seisotus, kun testa usmenettely alkaa varausta ylläpitäv ällä testillä
2.1.1. Polttomoott orin esivakauttamiseksi ajoneuvolla ajetaan vähintään yksi sove llettava WLTP-testisykli. Kussakin 
ajetussa esivakautussyklissä määr itetään REESS-jär jestelmän varaustaso. Esivakautus lopetet aan sen sovellettavan 
WLTP-testisyklin päättyessä, jonka aikana tämän liittee n kohdan 3.2.4.5 mukainen lopetuskr iteeri täyttyy .
2.1.2. Vaihtoeht ona tämän lisäyksen kohdalle 2.1.1 voidaan REESS-jär jestelmän varaustila valmista jan pyynnöstä ja 
vastuuviranomaisen suostumukse lla asettaa varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä varten valmistajan suositusten 
mukaisesti, jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitäv ässä toimintatilassa.
Tällöin on suor itettava esivakautusmenett ely, kuten liitte en B6 kohdassa 2.6 kuvattu täyspoltt omoottori ajo­
neuvoi hin sovelletta va menettely .
2.1.3. Ajoneuv oa seisotetaa n liitte en B6 kohdan 2.7 mukaisesti.
2.2. Esivakautus ja seisotus, kun testa usmenettely alkaa varausta purkavalla testillä
2.2.1. OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv oilla ajetaan vähintään yksi sovelletta va WLTP-testisy kli. Kussakin ajetussa 
esivakautussyklissä määr itetään REESS-jär jestelmän varaustaso. Esivakautus lopeteta an sen sovelletta van WLTP- 
testisyklin päättye ssä, jonka aikana tämän liitteen kohdan 3.2.4.5 mukainen lopetuskr iteeri täyttyy .
2.2.2. Ajoneuv oa seisotetaan liitteen B6 kohdan 2.7 mukaisesti. Tyyppi 1 -testiä varten esivakautetui lle ajoneuv oille ei 
saa tehdä pakotettua jäähdytystä. Seisotuksen aikana REESS-jär jestelmä ladataan tämän lisäyksen kohdassa 2.2.3 
määr itetyllä normaalilla latausmenett elyllä.
2.2.3. Nor maali latausmenett ely
Nor maali latausmenett ely on teholtaan enintään 22 kW:n sähk ön siirto sähk öajoneuv oon.
Jos normaali vaihto virtalataus voidaan tehdä eri menete lmillä (esim. kaapeli, induktio jne.), on käytettävä kaapelin 
avulla tehtä vää latausmenettelyä.
Jos käytettä vissä on useita vaihto virtalatauksen tehotasoja, on käytettä vä suur inta normaalia lataust ehoa. 
Valmistajan suosituk sesta ja vastuuviranomaisen suostumukse lla voidaan valita vaiht ovirtalatausteho, joka on 
pienem pi kuin suur in normaali vaiht ovir talatausteho.
2.2.3.1. REESS-jär jeste lmä ladataan liitteen B6 kohdassa 2.2.2.2 määr itetyssä ympäristön lämpöti lassa ajoneuvossa 
olevalla latauslaittee lla, jos sellainen on asennettu.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/523  
Seuraav issa tapauksissa on käytettävä valmistajan suosittelem aa latauslait etta ja normaalia lataustapaa, jos
a)ajoneuvossa olevaa latauslaitetta ei ole asennettu tai
b)latausaika ylittää liittee n B6 kohdassa 2.7 määr itellyn seisotusajan.
Tämän kohdan mukaiste n menett elyjen yhte ydessä ei sallita mitään automaatt isesti tai manuaalisesti käynnistyviä 
erikoislatauks ia, kuten tasauslatauk sia tai huolto latauksi a. Valmistaj an on vakuutet tava, että testin aikana ei ole 
käytetty mitään erikoislatausta.
2.2.3.2. Latauksen lopettamiskr iteeri
Latauksen lopettamiskr iteeri täyttyy , kun ajoneuv on sisäinen tai ulkoinen laite ilmoittaa, että REESS-jär jestelmä on 
ladattu täyteen. Jos lataus suor itetaan seisotuksen aikana ja lopete taan ennen liitte en B6 kohdassa 2.7 määr iteltyä 
vaadittua vähimmäisseisotusaikaa, ajoneuvon on pysyttävä liitettyn ä verkk oon ainakin vaaditun vähimmäissei ­
sotuksen ajan.
3. TÄYSSÄHK ÖAJONEUV ON ESIV AKA UTUS JA SEISOTUS
3.1. REESS-jär jeste lmän alkulataus
REESS-jär jeste lmän alkulataus koostuu järjeste lmän varauksen purkamisesta ja normaalista latausmenettelystä.
3.1.1. REESS-jär jeste lmän varauksen purkaminen
Varaus puretaan valmista jan suositusten mukaisesti. Valmistaj an on vakuutetta va, että REESS-jär jestelmän varaus 
on purettu niin tyhjäks i kuin purkamismenette lyllä voidaan tehdä.
3.1.2. Seisotus ja normaali latausmenettely
Ajoneuv oa seisotetaa n liitte en B6 kohdan 2.7 mukaisesti.
Seisotuksen aikana REESS-jär jestelmä ladataan tämän lisäyksen kohdassa 2.2.3 määr itetyllä normaalilla 
latausmenett elyllä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/524 26.11.2021  
Lisäys 5 
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv oihin sovellett avat käyttöt ekijät (UF) (tapau ksen mukaan) 
1.Kukin sopimuspuoli voi kehittää omia käyttöteki jöitä (utility factor , UF).
2.Ajotilastoih in perustuvan UF-käyrän määr ittämiseen suosit eltava menet elmä kuvataan standardissa SAE J2841 (syyskuu 
2010, julkaistu maaliskuussa 2009, tarkist ettu syyskuussa 2010).
3.Jakson j painotusk ertoimena käytettä vä suhteel linen käyttöt ekijä UF j laske taan seuraa vasta yhtälöstä käyttäen tauluk ossa 
A8.App5/1 esitettyjä kertoim ia:
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
jossa
UF j jaks on j käyttöteki jä
dj jaks on j loppuun mennessä ajettu matka [km]
Ci kerr oin numero i (ks. taulukk o A8.App5/1)
dn normalisoitu matka j (ks. taulukk o A8.App5/1) [km]
k term ien ja kertoimien määrä ekspon enttit ekijässä
j tarkastelta van jaks on numero
i tarkastelta van term in tai kertoim en numero
∑j – 1
l¼1UF llaskett ujen käyttöteki jöiden summa vaiheeseen (j–1) asti.
Taulukko A8.App5/1
Suhteellisten käyttök ertoimien määr ittämisessä käytettävät parametr it (tapau ksen mukaan) 
Parametr i Taso 1A
dn 800 km
C1 26,25
C2 - 38,94
C3 - 631,05
C4 5 964,83
C5 - 25 095
C6 60 380,2
C7 - 87 517
C8 75 513,8
C9 - 35 749
C10 7 154,94FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/525  
Lisäys 6 
Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valint a 
1. YLEINEN VAATIMUS
1.1. Valmistaj an on valitta va tyyppi 1 -test ausmenettelyyn tämän lisäyksen kohtien 2–4 mukaisesti kuljettajan valitta vissa 
oleva ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan asianomaista testisykliä liitteen B6 kohdassa 2.6.8.3.1.2 annettujen 
toleranssien mukaisesti. Tämä koskee kaikkia kuljettajan valittavissa olevilla tiloilla varustet tuja ajoneuvon 
järjestelmiä, myös niitä, jotka eivät liity yksinomaan vaiht eisto on.
1.2. Valmistaj an on toimit ettava vastuuviranomaiselle näyttöä seuraa vista:
a)onk o asianomaisissa olosuhtei ssa käytettä vissä ensisijainen ajotila
b)testattavan ajoneuv on suur in nopeus
sekä tarvittaessa
c)paras ja huonoin ajotila, joka määr itetään polttoaineenkulutuksesta ja tapauk sen mukaan CO2-päästöjen massasta 
/ polttoaineenkulutuksesta kaikissa ajotiloissa; ks. liitteen B6 kohta 2.6.6.3
d)ajotila, jossa sähk öenergiankulutus on suur in
e)syklin energiantar ve (liitt een B7 kohdan 5 mukaisesti, kun tavoitenopeuden asemesta käytetään todelli sta 
nopeutta).
1.3. Valmistaj an toimittaman teknisen näytön perusteella ja vastuuviranomaisen suostumukse lla huomioon ei oteta 
erityisiä kuljetta jan valittavi ssa olevia ajotiloja, kuten vuor istoajo- tai huolto tila, joita ei ole tark oitettu tavanomaiseen 
päivittäiseen ajoon vaan tiettyihin erityistark oituksiin. Riippumatta kuljettajan valitta vissa olevasta ajotilasta, joka on 
valittu tyyppi 1 -testiin tämän lisäyksen kohtien 2 ja 3 mukaisesti, ajoneuvon on täytettävä kriteeripäästöjä koske vat 
raja-ar vot kaikissa muissa kuljettajan valitta vissa olevissa ajotiloissa, joita käytetään etee npäina joon.
2. Kuljetta jan valitta vissa olevalla ajotilalla varustetut OVC-HEV - ja OVC-FC HV-ajoneuvot (tapauksen mukaan) varausta 
purka vassa toimintatilassa
Jos ajoneuv o on varuste ttu kuljettajan valitta vissa olevalla ajotilall a, valitaan varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
käytettä vä ajotila seuraavien ehtojen mukaisesti:
Kuvassa A8.App6/1 olevassa kaaviossa havainnollist etaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.
2.1. Jos käytettävi ssä on ensisijainen ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutesti sykliä varausta purkavassa 
toim intatilassa, valitaan tämä ajotila.
2.2. Jos käytettä vissä ei ole ensisijaista ajotilaa tai jos ensisijainen ajotila on sellainen, jossa ajoneuvo ei pysty noudattamaan 
vertailut estisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraa vien ehtojen mukaisesti:
a)Jos käytettä vissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailut estisykliä varausta purka vassa 
toim intatilassa, valitaan tämä ajotila.
b)Jos käytettä vissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailutesti sykliä varausta purkavassa 
toim intatilassa, eikä mikään näistä ajotiloist a ole valinnan varainen käynnistystila, valitaan kyseisten ajotilojen 
sähk öenergiankulutuksen kannalta huonoin ajotila.
c)Jos käytettä vissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailutesti sykliä varausta purkavassa 
toim intatilassa, ja vähintään kaksi näistä ajotiloista on valinnan varaisia käynnistystiloja, valitaan näistä valinnanva ­
raisista käynnistystiloista sähk öenergiankulutuk sen kannalta huonoin ajotila.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/526 26.11.2021  
2.3. Jos tämän lisäyksen kohtien 2.1 ja 2.2 mukaisesti käytettä vissä ei ole ajotilaa, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan 
vertailut estisykliä, muutetaa n vertailut estisykliä liitteen B1 kohdan 9 mukaisesti ja toimitaan seuraa vasti:
a)Jos käytettävissä on ensisij ainen ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan muutet tua vertailutestisykliä varausta 
purka vassa toim intatilassa, valitaan tämä ajotila.
b)Jos käytettävissä ei ole ensisijaista ajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
muutet tua vertailutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, valitaan näistä sähk öenergiankulutuksen 
kannalta huonoin ajotila. Jos valinnanvaraisia käynnistystiloja on vähintään kaksi, valitaan näistä valinnanva ­
raisista käynnistystiloista sähk öenergiankulutuk sen kannalta huonoin ajotila.
c)Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutet tua vertailutestisykliä varausta 
purka vassa toim intatilassa, kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantar ve on suur in, ja valitaan niistä 
sähk öenergiankulutuksen kannalta huonoin ajotila.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/527  
Kuva A8.App6/1a ja kuva A8.App6/1b
OVC-HEV - ja OVC-FCHV -ajoneuv ojen (tapauk sen mukaa n) kuljetta jan valitt avissa olevan ajotilan valinta varaus ta purk avassa toimintatilassa
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/528 26.11.2021  
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/529  
3. Kuljetta jan valitta vissa olevalla ajotilalla varuste tut OVC-HEV -, NOVC-HEV -, OVC-FC HV- ja NOVC-FC HV-ajoneuv ot 
(tapauksen mukaan) varausta ylläpitäv ässä toimintatilassa
Jos ajoneuv o on varustett u kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitäv ässä tyyppi 1 -test issä 
käytettä vä ajotila seuraavien ehtojen mukaisesti.
Kuvassa A8.App6/2 olevassa kaaviossa havainnollist etaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.
3.1. Jos käytettävissä on ensisij ainen ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutesti sykliä varausta ylläpitäv ässä 
toim intatilassa, valitaan tämä ajotila.
3.2. Jos käytettä vissä ei ole ensisijaista ajotilaa tai jos ensisijainen ajotila on sellainen, jossa ajoneuvo ei pysty noudattamaan 
vertailut estisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraa vien ehtojen 
mukaisesti:
a)Jos käytettävi ssä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailut estisykliä varausta ylläpitävässä 
toim intatilassa, valitaan tämä ajotila.
b)Jos käytettävi ssä on useita ajotiloja, joissa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta ylläpitäv ässä 
toim intatilassa, eikä mikään näistä ajotiloista ole valinnan varainen käynnistystila, ajoneuv o testataan 
kriteeripäästöje n ja CO2-päästöjen osalta parhaassa ja huonoimmassa ajotilassa. Parhaana ja huonoim pana 
pidettävät ajotilat määr itetään CO 2-päästöistä kaikissa ajotiloissa annetun näytön peruste ella. CO 2-päästöjen 
arvoksi otet aan kummassakin ajotilassa saatujen testitulost en aritmeettinen keskiar vo. Kummassakin ajotilassa 
saadut testitulokse t on kirjattava.
Ajoneuvo voidaan valmistajan pyynnöstä testata vaihtoeht oisesti kuljettajan valitta vissa olevassa ajotilassa, joka on 
CO 2-päästöjen kannalta huonoin.
c)Jos käytettävi ssä on useita ajotiloja, joissa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta ylläpitäv ässä 
toim intatilassa, ja vähintään kaksi näistä ajotiloista on valinnan varaisia käynnistystiloja, valitaan näistä valinnanva ­
raisista käynnistystiloista CO 2-pääst öjen ja polttoai neenkulutuks en kannalta huonoin ajotila.
3.3. Jos tämän lisäyksen kohtien 3.1 ja 3.2 mukaisesti käytettä vissä ei ole ajotilaa, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan 
vertailut estisykliä, muutetaa n vertailut estisykliä liitteen B1 kohdan 9 mukaisesti ja toimitaan seuraa vasti:
a)Jos käytettävissä on ensisij ainen ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan muutet tua vertailutestisykliä varausta 
ylläpitäv ässä toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.
b)Jos käytettävissä ei ole ensisijaista ajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
muutet tua vertailutestisykliä varausta ylläpitäv ässä toim intatilassa, valitaan näistä CO2-päästöjen ja polttoaineen ­
kulutuksen kannalta huonoin ajotila.
c)Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutet tua vertailutestisykliä varausta 
ylläpitäv ässä toim intatilassa, kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantar ve on suur in, ja valitaan näistä CO 2- 
päästöjen ja polttoai neenkulutuks en kannalta huonoin ajotila. Jos vähintään kaksi näistä ajotiloista on 
valinnan varaisia käynnistystiloja, valitaan näistä CO 2-pääst öjen ja polttoai neenkulutuks en kannalta huonoin 
ajotila.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/530 26.11.2021  
Kuva A8.App6/2a ja kuva A8.App6/2b
OVC-HEV -, NOVC-HEV -, OVC-FC HV- ja NOVC-FCHV -ajoneuv ojen kuljetta jan valitt avissa olevan ajotilan valint a varaust a ylläpit ävässä toimintatilassa
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/531  
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/532 26.11.2021  
4. KULJETT AJAN VALITT AVISSA OLEV ALL A AJOTIL ALL A VARUSTETUT TÄYSSÄHK ÖAJONEUV OT
Jos ajoneuvo on varustett u kuljettajan valittavi ssa olevalla ajotilalla, valitaan testissä käytettä vä ajotila seuraa vien 
ehtojen mukaisesti.
Kuvassa A8.App6/3 olevassa kaaviossa havainnollist etaan ajotilan valinta tämän kohdan mukaisesti.
4.1. Jos käytettä vissä on ensisijainen ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailut estisykliä, valitaan tämä ajotila.
4.2. Jos käytettä vissä ei ole ensisijaista ajotilaa tai jos ensisijainen ajotila on sellainen, jossa ajoneuvo ei pysty noudattamaan 
vertailut estisykliä, testissä käytettä vä ajotila valitaan seuraa vien ehtojen mukaisesti:
a)Jos käytettä vissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailut estisykliä, valitaan tämä ajotila.
b)Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuv o pystyy noudattamaan vertailutesti sykliä, eikä mikään näistä 
ajotiloista ole valinnanvarainen käynnistystila, valitaan kyseisten ajotilojen sähk öenergiankulutuk sen kannalta 
huonoin ajotila.
c)Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailut estisykliä, ja vähintään kaksi 
näistä ajotiloista on valinnan varaisia käynnistystiloja, valitaan näistä valinnan varaisista käynnistystiloista 
sähk öenergiankulutuksen kannalta huonoin ajotila.
4.3. Jos tämän lisäyksen kohtien 4.1 ja 4.2 mukaisesti käytettä vissä ei ole ajotilaa, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan 
vertailut estisykliä, muutetaa n vertailut estisykliä liitteen B1 kohdan 9 mukaisesti. Tuloksena olevaa testisykliä 
nimit etään sovellettavaksi WLTP-testisy kliksi . Toimitaan seuraa vasti:
a)Jos käytettä vissä on ensisij ainen ajotila, jossa ajoneuv o pystyy noudattamaan muute ttua vertailut estisykliä, valitaan 
tämä ajotila.
b)Jos käytettävissä ei ole ensisijaista ajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
muutet tua vertailut estisykliä, valitaan näistä sähk öenergiankulutuksen kannalta huonoin ajotila. Jos 
valinnan varaisia käynnistystiloja on vähintään kaksi , valitaan näistä valinnanvaraisista käynnistystiloista 
sähk öenergiankulutuksen kannalta huonoin ajotila.
c)Jos käytettä vissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutett ua vertailut estisykliä, 
kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantar ve on suur in, ja valitaan niistä sähk öenergiankulutuk sen kannalta 
huonoin ajotila.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/533  
Kuva A8.App6/3a ja kuva A8.App6/3b
Täys sähk öajoneuv ojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta
FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/534 26.11.2021  
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/535  
Lisäys 7 
Paineis tettua vetyä käyttävien poltt okennoh ybridiajoneuv ojen polttoaineenkulutuksen mitta aminen 
1. YLEISET VAATIMUK SET
Polttoaineenkulutus mitataan tämän lisäyksen kohdan 2 mukaisella gravimetr isella menet elmällä.
Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella polttoai neenkulutus voidaan mitata joko paine- tai 
virtausmenetelmällä. Tässä tapaukse ssa valmistajan on esitet tävä teknistä näyttöä siitä, että menete lmä antaa 
vastaav at tulok set. Painemenetel mä ja virtausmenet elmä selostet aan standardissa ISO 23828
2. GRA VIMETRINEN MENETELMÄ
Polttoaineenkulutus laske taan mittaamalla polttoainesäiliön massa ennen testiä ja testin jälkeen.
2.1. Laitt eet ja järjestely t
2.1.1. Kuvassa A8.App7/1 esitet ään esimerkki käytettä vistä laitteista. Poltto aineenkulutuksen mittaamiseen käytetään 
yhtä tai useampaa ajoneuvon ulkopuolista säiliötä. Ajoneuvon ulkopuoliset säiliöt liitet ään ajoneuvon 
polttoai neputkeen ajoneuvoon asennetun polttoai nesäiliön ja polttok ennojär jeste lmän väliin.
2.1.2. Esivakautuk sessa voidaan käyttää ajoneuvoon alun perin asennettua säiliötä tai ulkoista vedynlähdettä.
2.1.3. Täyttöpaine säädetään valmista jan suosittele maan arvoon.
2.1.4. Kaasun syöttöpaineen erot putkissa on minimoita va, kun syöttö vaihdetaan putkesta toise en.
Jos odotett avissa on paine-erosta syntyviä vaikutuksia, valmistajan ja vastuuviranomaisen on päätettä vä, 
tarvitaank o korjausta.
2.1.5. Vaaka
2.1.5.1. Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävän vaa'an on täytettävä tauluk ossa A8.App7/1 esitetyt vaatimuks et.
Taulukko A8.App7/1
Analyysivaa’an varmennuskr iteer it 
Mittausjär jestelmä Resoluutio Tarkkuus
Vaaka Enintään 0,1 g Enintään ±0,02 (a)
(a)Testinaikainen polttoaineenkulutus (REESS-jär jestelmän lataustaso = 0) massasta, standardipoikkeama.
2.1.5.2. Vaaka on kalibroita va laitteen valmistajan ohjeiden mukaan tai vähintään tauluk ossa A8.App7/2 esitetyi n välein.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/536 26.11.2021  
Taulukko A8.App7/2
Laitteiden kalibrointivälit 
Laitteiden tarkastuk set Suor ittamisv äli
Tarkkuus Vuosittain ja merkittävien 
kunnossapit otoimen piteiden yhte ydessä
2.1.5.3. Käytössä on oltav a sopivat järjestely t tärinän ja konvektion vaikutust en vaimentamiseen. Tällaisia ovat esimerkiksi 
vaimennusalusta ja tuulisuoja.
Kuva A8.App7/1
Esimerkki käytettävis tä laitteis ta
jossa
1on esivakautuk sessa käytettävä ulkoinen polttoaineenlähd e
2on paineensäädin
3on ajoneuv oon alun perin asennettu polttoainesä iliö
4on polttok ennojär jeste lmä
5on vaaka
6on yksi tai useampi polttoai neenkulutuks en mittaamiseen käytettä vä ajoneuv on ulkopuolinen säiliö.
2.2. Testausmenett ely
2.2.1. Mitataan ajoneuvon ulkopuolisen säiliön massa ennen testiä.
2.2.2. Liitetään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö ajoneuv on polttoaineputk een kuvan A8.App7/1 mukaisesti.
2.2.3. Tehdään testi syöttämällä polttoainett a ajoneuvon ulkopuolisesta säiliöstä.
2.2.4. Kytketään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö irti putke sta.
2.2.5. Mitataan säiliön massa testin jälkeen.
2.2.5.1. Valmistajan pyynnöstä ja vastuuviranomaisen suostumuksella voidaan ottaa huomioon lämpöti lan ja paineen 
muutoksista johtuva kuvassa A8.App7/1 olevien kohtien 2 ja 4 välisessä putkes sa olevan vedyn painon muut os.
2.2.6. Lasketa an tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoainee nkulutus FC CS,nb ennen testiä ja testin 
jälkeen mitatusta massasta käyttämällä seuraa vaa yhtälöä:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/537  
jossa
FC CS,nb on testissä mitattu tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus 
[kg/100 km]
g1 on säiliön massa testin alussa [kg]
g2 on säiliön massa testin lopussa [kg]
d on testissä ajettu matka [km].
2.2.7. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Lasketa an tämän liitte en kohdissa 4.2.1.2.4 ja 4.2.1.2.5 määr itelty vaihek ohtainen polttoaineenkulutus FC CS,nb,p 
tämän lisäyksen kohdan 2.2 mukaisesti. Testausmenette ly suor itetaan käyttäen ajoneuvon ulkopuolisia säiliöitä ja 
ajoneuvon polttoai nejohtoon liitett yjä liitänt öjä, jotka valmist ellaan erikse en kutakin vaihetta varten.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/538 26.11.2021  
Lisäys 8 
Täyssähk ö- ja OVC-HEV -ajoneuv ojen energiankulutuk seen liittyvän tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkas tamiseen tarvittavien lisäar vojen lask eminen 
Tuotannon vaatimusten mukaisuutta varten on ilmoitet tava tietyt arvot, joiden laskem inen esitetään tässä lisäyksessä.
1. TÄYSSÄHK ÖAJONEUV OJEN SÄHK ÖENER GIANKULUTUS ARVOJEN LASKEMINEN TUOT ANNON VAATIMUSTENMU ­
KAISUUDEN TARKAST AMIST A VARTEN
1.1. Ilmoitet aan seuraava arvo, jota käytetään tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa täyssähk öajo­
neuvoj en sähk öenergiankulutuksen osalta:
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
jossa
i edustaa – jos interpoloi ntimenet elmää käytetään – indeks iä L ajoneuv on L osalta ja indeksiä H 
ajoneuvon H osalta. Jos interpoloi ntimenet elmää ei käytetä, indeks i i edustaa testatta vaa ajoneuvoa 
ja tämän lisäyksen kohta 1.2 jätetään pois
EC DC – i,COP on ajoneuv on i sähk öenergiankulutus, joka perustuu REESS-jär jeste lmän purkautumiseen 
ensimmäisessä sovelletta vassa WLTC-tes tisyklissä, joka tehdään tode ntamista varten tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastusmenettely ssä
EC DC,first,i on ajoneuv on i sähk öenergiankulutus, joka perustuu REESS-jär jeste lmän purkautumiseen 
ensimmäisessä sovelletta vassa WLTC-te stisyklissä, joka tehdään tämän liitteen kohdan 4.3 
mukaisesti [Wh/km]
AF EC,i on ajoneuv on i mukautusk erroin, jolla kompen soidaan varausta purkavassa menett elyssä 
tyyppihy väks ynnän aikana tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen ilmoitetun sähk öenergiankulutuk sen 
arvon ja tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastusmenettely ssä mitatun testituloksen välinen 
ero
ja
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
jossa
EC WLTC,declared,i on liitte en B6 kohdan 1.2.3 mukaisesti saatu ajoneuv on i ilmoitet tu sähk öenergiankulutus 
täyssähk öajoneuvojen osalta
EC WLTC,i on tämän liitte en kohdan 4.3.4.2 mukaisesti mitattu ajoneuv on i sähk öenergiankulutus.
1.1.1. Jos käytetään interpolointimenetelmää, otet aan tämän lisäyksen kohdan 1.2 mukaisessa yksittäist en ajoneuvoj en 
sähk öenergiankulutusar vojen interpoloinnissa syöttöar voiksi ne ilmoitetut arvot, joita käytetään tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseen ajoneuvojen H ja L sähk öenergiankulutuk sen osalta.
1.2. Yksittäisen täyssähk öajoneuv on sähk öenergiankulutuksen interpolointi
Tätä kohtaa sovelletaan ainoastaan interpoloi ntimenet elmää käytettäessä. Ilmoitetaan interpoloi tu sähk öenergianku ­
lutusar vo, jota käytetään tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa yksittäisen ajoneuv on sähk öenergian ­
kulutuksen osalta:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
jossa
EC DC – ind,COP on yksittäisen ajoneuv on sähk öenergiankulutus tuotannon vaatimusten mukaisuuden 
tarkastamiseksi [Wh/km]
EC DC – L,COP on tämän lisäyksen kohdan 1.1 mukaisesti määr itetty ajoneuv on L sähk öenergiankulutus 
tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/539  
EC DC – H,COP on tämän lisäyksen kohdan 1.1 mukaisesti määr itetty ajoneuvon H sähk öenergiankulutus 
tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]
Kind on tämän liitte en kohdan 4.5.3 mukaisesti määr itetty tarkaste ltavan yksittäisen ajoneuv on 
interpoloi ntik erroin sovellettavassa WLTP-test isyklissä.
2. OVC-HEV -AJONEUV OJEN SÄHK ÖENER GIANKULUTUS ARVOJEN LASKEMINEN TUOT ANNON VAATIMUSTENMU ­
KAISUUDEN TARKAST AMIST A VARTEN
Tätä kohtaa sove lletaan vain silloin, kun moottoria ei käynniste tä varausta purkavan tyyppi 1 -testin ensimmäisessä 
syklissä tyyppihy väks yntämenette lyn aikana. Jos moottori käynnistetään, tämä kohta jätetään pois.
2.1. Kirjataan seuraa va arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa OVC-HEV - 
ajoneuvojen sähk öenergiankulutuk sen osalta:
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
jossa
i edustaa – jos interpolointimenetelmää käytetään – indeksiä L ajoneuvon L osalta ja indeks iä H 
ajoneuvon H osalta. Jos interpoloi ntimenet elmää ei käytetä, indeks i i edustaa testatta vaa 
ajoneuvoa ja tämän lisäyksen kohta 2.2 jätetään pois
EC DC,CD – i,COP on sähk öenergiankulutus varausta purettaessa perustana REESS-jär jestelmän purkautuminen 
ensimmäisessä sovelletta vassa WLTC-tes tisyklissä, joka kuuluu varausta purettaessa tehtävään 
tyyppi 1-testiin, joka suor itetaan todentamista varten tuotannon vaatimuste nmukaisuuden 
tarkastusmenettely ssä
EC DC,CD,first,i on ajoneuv on i sähk öenergiankulutus varausta purettaessa perustana REESS-jär jeste lmän 
purkautuminen ensimmäisessä sovellettavassa WLTC-t estisyklissä, joka kuuluu varausta 
purettaessa tehtävään tyyppi 1-testiin, joka suor itetaan tämän liittee n kohdan 4.3 mukaisesti 
[Wh/km]
AF EC,A C,CD,i on ajoneuvon i sähk öenergiankulutukseen varausta purettaessa sovellettava mukautusker roin, 
jolla kompe nsoidaan tyyppihy väks ynnän aikana tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen saadun varausta 
purkavass a menettelyssä mitatun arvon ja tuotannon vaatimustenmukaisu uden tarkastusme ­
nettely ssä mitatun testituloksen välinen ero
ja
Taso 1A:
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
jossa
EC AC,CD,declared,i on liitte en B6 kohdan 1.2.3 mukaisesti tehdyssä tyyppi 1 -test issä saatu ilmoitett u ajoneuv on i 
sähk öenergiankulutus varausta purettaessa
EC AC,CD,i on tämän liitte en kohdan 4.3.1 mukaisesti tehdys sä tyyppi 1 -testissä saatu mitattu ajoneuvon i 
sähk öenergiankulutus varausta purettaessa
Taso 1B:
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
jossa
EC declared,i on liitte en B6 kohdan 1.2.3 mukaisesti tehdyssä tyyppi 1 -test issä saatu ilmoitett u ajoneuv on i 
sähk öenergiankulutus varausta purettaessa
EC ,i on tämän liitteen kohdan 4.3.3.1 mukaisesti tehdyssä tyyppi 1 -testissä saatu mitattu ajoneuvon i 
sähk öenergiankulutus varausta purettaessa.
2.1.1. Jos käytetään interpoloi ntimenet elmää, otetaan tämän lisäyksen kohdan 2.2 mukaisten yksittäisten sähk öenergian ­
kulutusar vojen interpoloinnissa syöttöar voiksi ne ilmoitetut arvot, joita käytetään tuotannon vaatimusten mu­
kaisuuden tarkastamiseen ajoneuvoj en H ja L sähk öenergiankulutuksen osalta.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/540 26.11.2021  
2.2. Yksittäisen ajoneuv on varausta purka van tilan sähk öenergiankulutuksen interpoloi nti
Tätä kohtaa sovelletaan ainoastaan interpoloi ntimenet elmää käytettäessä. Ilmoitetaan interpoloi tu sähk öenergianku ­
lutusar vo, jota käytetään tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisessa yksittäisen ajoneuv on sähk öenergian ­
kulutusar von osalta:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
jossa
EC DC – ind,CD,COP on yksittäisen ajoneuv on sähk öenergiankulutus varausta purettaessa tuotannon 
vaatimusten mukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]
EC DC – L,CD,COP on tämän lisäyksen kohdan 2.1 mukaisesti määr itetty ajoneuvon L sähk öenergiankulutus 
varausta purettaessa tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisek si [Wh/km]
EC DC – H,CD,COP on tämän lisäyksen kohdan 2.1 mukaisesti määr itetty ajoneuv on H sähk öenergiankulutus 
varausta purettaessa tuotannon vaatimusten mukaisuuden tarkastamisek si [Wh/km]
Kind on tämän liitte en kohdan 4.5.3 mukaisesti määr itetty tarkastelta van yksittäisen ajoneuv on 
interpoloi ntik erroin sovellettavassa WLTP-test isyklissä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/541  
LIITE B9 
Menetelmän vast aavuuden määr ittäminen 
Tämä liite koskee ainoastaan tasoa 1A.
1. YLEINEN VAATIMUS
Vastuuviranomainen voi valmistajan pyynnöstä hyväks yä muita mittausmenetelmiä, jos ne antavat vastaav at tulokset 
tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti. Ehdot etun menete lmän vastaavuus on osoitetta va vastuuviranomaiselle.
1.1. Vastaa vuudesta päättäminen
Ehdot etun menete lmän katsotaan olevan vastaa va, jos sen tarkkuus ja toistotarkkuus ovat samat tai paremmat kuin 
vertailumenetelmän .
1.2. Vastaa vuuden määr ittäminen
Menetelmä n vastaavuus määr itetään ehdot etun ja vertailumenetelmän välillä tehdyn korrelaatiotutkimuk sen 
peruste ella. Korrelaatiot estauks een käytettävien menet elmien on oltava vastuuviranomaisen hyväksymiä.
Ehdot etun ja vertailujär jestelmän tarkkuuden ja toistotarkkuuden määr ittämisen perusper iaatteen on oltava 
standardin ISO 5725 osan 6 liitteessä 8 ”Com parison of alternati ve Measurement Methods” annettujen ohjeiden 
mukainen.
1.3. Täytänt öönpano vaatimukset (VARA TTU)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/542 26.11.2021  
LIITTEET – OSA C 
Liite C1: [Varattu]
Liite C2: [Varattu]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/543  
LIITE C3 
Tyyppi 4 -testi 
Bensiinikäyttö isellä mootto rilla varustettujen ajoneuv ojen haihtumispäästöjen määr ittäminen 
Tyyppi 4 -testin menettelyt ja olosuhteet
1. JOHD ANTO
Tässä liittee ssä vahvistetaan menetelmä, jonka avulla määr itetään kevyiden hyötya joneuv ojen 
haihtumispääst öt toist ettavalla ja uusittav alla tavalla siten, että menetelmä edustaa ajoneuv on käyttöä 
todellisissa olosuhteissa.
2. TEKNISET VAATIMUK SET
2.1. Menett ely sisältää haihtumispäästöt estin ja kaksi lisätestiä , joista toinen koskee hiilisäiliön vanhentamista 
tämän liitteen kohdassa 5.1 kuvatulla tavalla ja toinen polttoainesäiliöjärj estelmän läpäisevyyttä tämän liitteen 
kohdassa 5.2 kuvatulla tavalla. Haihtumispäästöt estillä (kuva C3/4) määr itetään hiilivetyjen haihtumispääst öt, 
jotka aiheutuvat lämpötilan vuorokausivaihtelusta ja kuumaksi ajetun moottorin ajoneuvoa lämmittäv ästä 
vaikutuksesta ajoneuv on ollessa pysäk öitynä.
2.2. Jos polttoainejärj estelmä sisältää useampia kuin yhden hiilisäiliön, kaikkia tämän liittee n viittauk sia 
hiilisäiliöihin on sovellettava jokaiseen hiilisäiliöön.
3. AJONEUV O
Ajoneuv on on oltav a hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltav a sisääna jettu ja sillä on oltav a ajettu 
vähintään 3 000 km ennen testiä. Haihtumispäästö jen määr ittämistä varten kirjataan sertifioinnissa 
käytettävän ajoneuv on ajokilometr imäärä ja ikä. Haihtumispäästö jen rajoitusjär jestelmän on oltava 
kytke ttynä ja toimitta va oikein sisäänajoj akson aikana. Vanhennettua hiilisäiliötä ei saa asentaa 
sisääna jojakson aikana.
Tämän liitteen kohdissa 5.1–5.1.3.1.3 kuvatun menett elyn mukaisesti vanhennettua hiilisäiliötä ei saa asentaa 
ennen kuin tämän liittee n kohdassa 6.5.1 määr itelty polttoaineen tyhjenny s- ja täyttömenettely on aloitettu.
4. TESTIL AITTEISTO, KALIBR OINTIV AATIMUK SET JA KALIBR OINTIV ÄLIT
Ellei tässä kohdassa toisin mainita, testauksessa käytettävät laitteet on kalibroita va ennen kuin ne otetaan 
käyttöön ensimmäisen kerr an ja sen jälkeen asianmukaisin huolto välein. Asianmukaisen huolto välin on 
oltav a joko laitevalmista jan suosituksen tai hyvän teknisen käytännön mukainen.
4.1. Alustadynamometr i
Alustadynamometr in on oltava liitteen B5 kohdissa 2–2.4.2 esitettyjen vaatimusten mukainen.
4.2. Haihtumispäästö jen mittaustila
Haihtumispäästö jen mittaustilan on oltava kaasutiivis suorakulmainen mittauskammio, johon testatta va 
ajoneuvo mahtuu. Ajoneuv oon on päästävä käsiksi joka puolelta, ja suljettuna mittaustilan on oltava 
kaasutiivis tämän liitte en kohdan 4.2.3.3 mukaisesti. Mittaustilan sisäpinnan on oltav a läpäisemät öntä 
mat eriaalia, joka ei reagoi hiilivetyjen kanssa. Läm pötilan sääte lyjär jestelmän on koko testin ajan voita va 
ohjata mittaustilan lämpöti laa määr itellyn lämpötila-/aikaohjelman mukaisesti siten, että keskimääräinen 
lämpöti lapoikkeama on enintään 1 °C.
Säät elyjär jestelmä on säädettävä siten, että lämpötila vaihte lut ovat tasaisia ja lämpöt iloissa on 
mahdollisimman vähän ylityks iä, huojuntaa ja epävakaisuutta ympäröivän lämpötilan pitkän aikaväli n 
tavoitear voihin verrattuna. Sisäpinnan lämpötila ei saa missään vaiheessa lämpöti lan vuorokausivaiht elusta 
aiheutuvien päästöjen testaus ta laske a alemmaks i kuin 5 °C tai nousta korkeammak si kuin 55 °C.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/544 26.11.2021  
Seinärake nteen on johdetta va lämpöä hyvin. Sisäpinnan lämpöt ila ei saa laskea alemmaksi kuin 20 °C tai 
nousta korkeammak si kuin 52 °C kuumahaihtumispäästöjen testauk sen aikana.
Läm pötilavai htelusta aiheutuviin mittaustilan tilavuuden muutoksiin varaudutaan käyttämällä joko 
tilavuudeltaan muuttuvaa tai tilavuude ltaan muuttumatonta mittaustilaa.
4.2.1. Tilav uudeltaan muuttuva mittaustila
Tilav uudeltaan muuttuva mittaustila laajenee ja supistuu mittaustilassa olevan ilmamassan lämpötila ­
muutos ten mukaan. Kak si käytettävissä olevaa keinoa mittaustilan tilavuuden muuttamiseksi ovat liikkuvat 
paneelit tai paljerake nne, jossa mittaustilan sisällä olevat läpäisemättömät pussit laajenevat tai supistuvat tilan 
sisällä olevan paineen muutost en vaikutukse sta ottamalla korvausilmaa tilan ulkopuolelta. Tilav uuden 
muutoksiin mukautuvien rakent eiden osalta on varmistetta va tämän liittee n kohdan 4.2.3 mukaisesti, että 
mittaustilan eheys säilyy lämpöti lan vaihdellessa sallitulla alueella.
Tilav uutta mukauttavil la menete lmillä on rajoit ettava mittaustilan sisällä olevan paineen ja ilmanpai neen 
erotus enimmäisar voon ±0,5 kPa.
Mittaustilan tilavuus on voitava lukita määrättyyn arvoon. Tilav uudeltaan muuttuvan mittaustilan nimellisen 
tilavuuden on voitava muuttua +7 prosenttia (ks. tämän liitteen kohta 4.2.3.1.1) testauksen aikana 
tapahtuvan lämpötilan ja ilmanp aineen vaihte lun mukaisesti.
4.2.2. Tilav uudeltaan muuttumaton mittaustila
Tilav uudeltaan muuttumatto man mittaustilan on oltava koottu lujista paneeleista, jotka pitävät mittaustilan 
tilavuuden muuttumatto mana ja ovat seuraa vien vaatimusten mukaisia.
4.2.2.1. Mittaustilassa on oltav a ilmanvaiht ojär jestelmä, joka poistaa mittaustilasta ilmaa pienellä ja tasaisella 
virtaamalla koko testin ajan. Ilmanv aihto järjeste lmä voi korvata ulos virtaavan ilman aiheuttamaa vajetta 
mittaustilaa ympäröivällä ilmalla. Sisään päästettä vä ilma on suodat ettava aktiivihiilellä suhteellisen tasaisen 
hiilivetytason ylläpitämiseksi. Tilavuutta mukautta villa menetelmillä on pidettä vä mittaustilan sisällä olevan 
paineen ja ilmanpai neen erotus 0:n ja –0,5 kPa:n välillä.
4.2.2.2. Laitt eistolla on voita va mitata poist etun ja sisään päästettä vän ilman hiilivetyjen massa 0,01 gramman 
resoluutiolla. Mittaustilasta poistuvasta ja sen sisään pääst etystä ilmasta kerätä pussinä ytejärjeste lmällä näyte. 
Vaihtoeht oisesti voidaan mittaustilaan pääste ttyä ja tilasta poist ettua virtaamaa tarkkailla jatkuvasti prosessiin 
suoraan kytketyn FID-analysaatt orin avulla integroida virtaamat virtausmittauksiin, jotta saadaan jatkuva 
tallenne poist ettujen hiilivetyjen määrästä.
4.2.3. Mittaustilan kalibrointi
4.2.3.1. Mittaustilan sisätilavuude n alkumäär ittely
4.2.3.1.1. Ennen kuin kammio otetaan käyttöön ensimmäisen kerran, sen sisätilavuus on määr itettävä seuraa vasti.
Määr itetään kammion sisämitat huolellisesti ottaen huomioon kaikki mittaustilan epäsäännöllisyydet, kute n 
tukipalkit. Määr itetään kammion sisäinen tilavuus näistä mittauk sista.
Tilav uudeltaan muuttuva mittaustila on lukitta va määrättyyn tilavuut een, kun mittaustila pidetään ympäristön 
lämpöti lassa, joka on 30 °C tai valmistajan valinnan mukaan 29 °C. Tämän nimellistila vuuden on oltava 
toistetta vissa siten, että ero on korkeint aan ±0,5 prosenttia ilmoite tusta tilavuudesta.
4.2.3.1.2. Määr itetään nettosi sätila vuus vähentämällä kammion sisätilavuude sta 1,42 m3. Vaihto ehtoisest i voidaan 1,42 
kuutiometr in sijast a käyttää testattavan ajoneuv on tilavuutta sen matkatavaratilan ja ikkunoiden ollessa auki.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/545  
4.2.3.1.3. Tarkastetaan kammio tämän liitteen kohdan 4.2.3.3 mukaisesti. Jos kammiosta mitattu propaanin massa ei 
vastaa sinne ruiskut ettua massaa niin, että ero on enintään ±2 prosenttia, on toteutet tava korjaavia 
toimenpit eitä.
4.2.3.2. Kammion taustapäästöj en määr itys
Tällä toimen piteellä varmistetaa n, että kammiossa ei ole aineita, joista pääsee merkittä viä määr iä hiilivetyjä. 
Tarkastus on teht ävä, kun mittaustila otetaan käyttöön, jokaisen mittaustilassa tehdyn mahdollisesti 
taustapäästöi hin vaikutta van toimen piteen jälkeen ja vähintään kerr an vuodessa.
4.2.3.2.1. Tilav uudeltaan muuttuvaa mittaustilaa voidaan käyttää joko lukittuna tiettyyn tilavuut een, kuten tämän 
liitte en kohdassa 4.2.3.1.1 esitetää n, tai tilavuude ltaan vapaasti muuttuvana. Ymp äristön lämpötila on 
pidettä vä 35 °C ± 2 °C:n suur uisena tai valmistajan valinnan mukaan 36 °C ± 2 °C:n suur uisena koko 
jäljem pänä mainitun neljän tunnin jakso n ajan.
4.2.3.2.2. Tilav uudeltaan muuttumatonta mittaustilaa on käytettävä tuuletusauk ot suljettuina. Ymp äristön lämpöti la on 
pidettä vä 35 °C ±2 °C:n suur uisena tai valmistajan valinnan mukaan 36 °C ±2 °C:n suur uisena koko 
jäljem pänä mainitun neljän tunnin jakso n ajan.
4.2.3.2.3. Mittaustila voidaan sulkea tiiviisti ja sekoitustuuletin voi olla käynnissä enintään 12 tuntia ennen kuin neljä 
tuntia kestävä taustapitois uuk sien näytteenotto alkaa.
4.2.3.2.4. Kalibroidaan analysaatt ori (tarvittaessa), nollataan se, ja tarkaste taan mittausalue.
4.2.3.2.5. Ilmataan mittaustilaa, kunnes saadaan vakaa lukema hiilivedylle. Käynnistetään sekoitustuuletin, jos se ei vielä 
käy.
4.2.3.2.6. Suljetaan kammio tiiviisti ja mitataan hiilivedyt, lämpötila ja ilmanpai ne. Näin saadaan alkulukem at CHCi, Pi ja 
Ti, joita käytetään laskettaessa taustapit oisuuk sia mittaustilassa.
4.2.3.2.7. Jätetään mittaustila lepoon ja sekoitustuuletin käyntiin neljän tunnin ajaksi.
4.2.3.2.8. Kun kyseinen ajanjakso on päättynyt, mitataan kammion hiilivetypitoisuus samalla analysaatt orilla. Mitataan 
myös lämpöti la ja ilmanpaine. Nämä ovat lopulliset arvot CHCf, Pf ja Tf.
4.2.3.2.9. Lasket aan mittaustilassa testin aikana tapahtunut hiilivetyjen massan muutos tämän liitteen kohdan 4.2.3.4 
mukaisesti. Muutos saa olla enintään 0,05 grammaa.
4.2.3.3. Mittaustilan kalibrointi ja hiilivetyjen säilyvyyst esti
Kalibroinnilla ja hiilivetyjen säilyvyyttä kammiossa mittaav alla testillä tarkasteta an tämän liitteen kohdassa 
4.2.3.1 laskett u tilavuus ja mitataan myös mahdollisen vuodon määrä. Mittaustilan vuodon määrä on 
määr itettä vä, kun mittaustila otetaan käyttöön, jokaisen sen eheyt een mahdollisesti vaikutta van toimenpit een 
jälkeen ja tämän jälkeen vähintään kerran kuussa. Jos kuute na peräkkäisenä kuukaut ena tehdyt säilyvyystar ­
kastukset eivät ole antaneet aihetta korjauksiin, voidaan mittaustilan vuodon määrä vastedes määr ittää 
neljännesvuosittain, edellyttäen että korjaavia toimenpit eitä ei tarvita.
4.2.3.3.1. Mittaustilaa ilmataan, kunnes päästään vakaaseen hiilivetypito isuuteen. Käynniste tään sekoitustuuletin, jos se 
ei vielä käy. Hiilivetyanalysaatt ori nollataan ja kalibroidaan tarvittaessa ja mittausalue tarkastetaan.
4.2.3.3.2. Tilav uudeltaan muuttuvat mittaustilat lukitaan nimellistilavuut een. Tilav uudeltaan muuttumatto mien 
mittaustilojen tuuletusauk ot suljetaan.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/546 26.11.2021  
4.2.3.3.3. Läm pötilan säätöjärjestelmä käynniste tään (jos se ei vielä ole toiminnass a) ja säädetään aloituslämpötilaan 35 ° 
C tai valmistajan valinnan mukaan aloitusläm pötilaan 36 °C.
4.2.3.3.4. Kun mittaustilan lämpötila tasaantuu arvoon 35 °C ± 2 °C tai valmistajan valinnan mukaan arvoon 36 °C ± 2 ° 
C, mittaustila suljetaan tiiviisti ja mitataan taustapitoi suus, lämpöti la ja ilmanpaine. Näin saadaan alkuluke mat 
CHCi, Pi ja Ti, joita käytetään mittaustilan kalibroinnissa.
4.2.3.3.5. Mittaustilaan ruiskutetaan noin 4 grammaa propaania. Propaanin massa on mitattava ±2 prosentin 
tarkkuudella mitatusta arvosta.
4.2.3.3.6. Kammion sisällön annetaan sekoittua viiden minuutin ajan, minkä jälkeen mitataan hiilivetypitoisuus, 
lämpöti la ja ilmanpaine. Näin saadaan mittaustilan kalibroinnin lukemat CHCf, Pf ja Tf ja säilyvyystarkastukse n 
alkulukem at CHCi, Pi ja Ti.
4.2.3.3.7. Lasket aan mittaustilassa olevan propaanin massa käyttämällä tämän liitte en kohtien 4.2.3.3.4 ja 4.2.3.3.6 
mukaisia lukemia ja tämän liitte en kohdan 4.2.3.4 kaavaa. Propaanin massa ei saa erota enempää kuin ±2 
prosenttia tämän liitteen kohdassa 4.2.3.3.5 mitatusta propaanin massasta.
4.2.3.3.8. Tilav uudeltaan muuttuvat mittaustilat vapautetaan nimellistilavuut een lukitusta asemasta. Tilavuudeltaan 
muuttumatto mien mittaustilojen tuuletusauk ot avataan.
4.2.3.3.9. Aloitet aan 24 tuntia kestä vä lämpötilan vaiht elu 15 minuutin kuluessa mittaustilan tiiviistä sulke misesta 
tämän liitteen kohdassa 6.5.9 olevan kaavion tai vaihtoeht oisen kaavion mukaisesti 35 °C:n lämpöti lasta 
20 °C:n lämpötilaan ja takaisin 35 °C:n lämpöti laan tai valmista jan valinnan mukaan 35,6 °C:n lämpöti lasta 
22,2 °C:n lämpöti laan ja takaisin 35,6 °C:n lämpöti laan. (Tämän liitteen kohdassa 6.5.9.1 tark oitetut 
poikk eamat sallitaan.)
4.2.3.3.10. Läm pötilavai htelun 24 tunnin jakson päätyttyä mitataan ja kirjataan hiilivetypito isuuden, lämpöti lan ja 
ilmanpa ineen loppuar vot. Näin saadaan hiilivetyjen säilyvyystarkastukse n loppuluk emat CHCf, Pf ja Tf.
4.2.3.3.11. Lasket aan tämän jälkeen hiilivetyjen massa tämän liittee n kohtien 4.2.3.3.6 ja 4.2.3.3.10 lukemien perusteella 
kohdan 4.2.3.4 kaavaa käyttäen. Massa ei saa poik eta enempää kuin 3 prosenttia tämän liitteen kohdassa 
4.2.3.3.7 tark oitetusta hiilivetyjen massasta.
4.2.3.4. Laskelma t
Kammiossa vallitsevan hiilivetyjen taustapitoi suuden ja vuodon määrän määr ittämisessä käytetään laskelmaa 
hiilivetyjen massan nettomuut oksesta mittaustilassa. Massan muutoksen laskemisee n käytetään hiilivetypi ­
toisuuden, lämpötilan ja ilmanpai neen alku- ja loppuluk emia.
Laskelma tehdään tämän liitte en kohdassa 7.1 tai vaihtoeht oisesti kohdassa 7.1.1 esitetyll ä kaavalla käyttäen 
seuraa vaa V:n arvoa:
V on mittaustilan nettotila vuus [m3].
4.3. Analysointi järjeste lmät
Analysointi järjeste lmien on oltav a tämän liitteen kohdissa 4.3.1–4.3.3 esitet tyjen vaatimusten mukainen.
Hiilivetyjen jatkuva mittaus ei ole pakollista, ellei käytetä tilavuudeltaan muuttumat onta mittaustilaa.
4.3.1. Hiilivetyanalysaatt oriFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/547  
4.3.1.1. Mittaustilan ilmaa valvotaan liekki-ionisaatiotyyppisellä hiilivetyilmaisimella (FID-ilmaisimella). Näytekaasu 
imetään yhden sivuseinän kesk ipisteestä tai kammion katosta, ja mahdolliset ohivir taukset johdetaan takaisin 
mittaustilaan, mieluiten heti sekoitustuulettimen taakse.
4.3.1.2. Hiilivetyanalysaatt orin vastea jan on oltav a enintään 1,5 sekuntia lukemaan, joka on 90 prosenttia lopullisesta 
lukemasta. Stabiilisuuden on oltava parempi kuin 2 prosenttia täydestä asteik osta asteik on nollak ohdassa 
ja 80 ± 20 prosentin kohdassa täydestä asteikosta 15 minuutin ajan kaikilla käytettä villä alueilla.
4.3.1.3. Standardipoikk eaman avulla ilmaistun analysaatt orin toistuvuuden on oltava parempi kuin ±1 prosentti 
täydestä asteikosta asteikon nollak ohdassa ja 80 ± 20 prosentin kohdassa täydestä asteik osta kaikilla 
käytettävillä alueilla.
4.3.1.4. Analysaatt orin käyttöalueet on valitta va siten, että saadaan paras resoluutio mittauk sessa, kalibroinnissa ja 
vuot otarkastusmenettelyssä.
4.3.2. Hiilivetyanalysaatt orin tieto jen tallennusjär jestelmä
4.3.2.1. Hiilivetyanalysaatt ori on varustettava laitteella, joka tallentaa sähk öistä signaalia joko kynäpiir turilla tai muulla 
tieto jenkäsitt elyjär jestelmällä ja jonka tallennustaa juus on vähintään kerr an minuutissa. Tallennusjär jeste lmän 
on oltava käyttöominaisuuksiltaan vähintään tallennettavaa signaalia vastaav a, ja tuloste n on tallennuttava 
pysyvästi. Tallent eessa on näyttäv ä selvä merkki kuumahaihtuman ja lämpötilan vuorokausivaiht elun 
testauk sen alkamisesta ja päättymisestä (mukaan luettuna näytteenottoj aksojen alkaminen ja päättyminen 
sekä kunkin testin alkamisen ja päättymisen välinen aika).
4.3.3. FID-hiilivetyanalysaattorin tarkastus
4.3.3.1. Ilmaisimen vaste en optimoint i
Säädetään FID-ilmaisin valmistajan ohjeiden mukaan. Vastee n optimointiin on hyvä käyttää propaanin ja 
ilman seosta yleisimmällä mittausalueella.
4.3.3.2. Hiilivetyanalysaatt orin kalibrointi
Analysaatt ori kalibroidaan käyttämällä propaanin ja ilman seosta ja puhdistettua synteettistä ilmaa. Ks. tämän 
säännön liitteen B5 kohta 6.2.
Kukin tavanomaisesti käytetty toiminta-alue kalibroidaan tämän liittee n kohtien 4.3.3.2.1–4.3.3.2.4 
mukaisesti.
4.3.3.2.1. Määr itetään analysaattor in kalibrointikä yrä vähintään viiden mahdollisimman tasavälisen kalibrointipisteen 
avulla. Pitoisuudeltaan suur imman kalibrointikaasun nimellispit oisuuden on oltava vähintään 80 prosenttia 
täydestä asteikosta.
4.3.3.2.2. Lasket aan kalibrointikä yrä pienimmän neliösumman menetelmällä. Jos saadun polynomin asteluku on 
suurem pi kuin 3, on kalibrointipiste iden määrän oltava vähintään polynomin asteluku plus 2.
4.3.3.2.3. Kalibrointikä yrä saa poike ta korke intaan 2 prosenttia kunkin kalibrointikaasun nimellisar vosta.
4.3.3.2.4. Tehdään liittee n B5 kohdassa 5 saadun polynomin kertoimia käyttäen taulukk o osoite tuista lukemista ja 
todellisista pitoisuuksista siten, että porrastus on korkeintaan 1 prosenttia täydestä asteik osta. Tämä tehdään 
kullekin kalibroita valle analysaattor in alueelle. Tauluk on on sisällettäv ä myös muuta tieto a, kuten seuraavat:
a)kalibrointipäivämäärä, poten tiometr in lukemat nollak ohdassa ja kalibroituna (tapauksen mukaan)
b)nimellisaste ikko
c)kunkin käytetyn kalibrointikaasun vertailutiedotFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/548 26.11.2021  
d)kunkin käytetyn kalibrointikaasun todellinen ja osoite ttu arvo sekä prosentuaaliset erot
e)FID:n polttoai ne ja tyyppi
f)FID:n ilmanpaine.
4.3.3.2.5. Jos vastuuviranomaista tyydyttä vällä tavalla voidaan osoittaa, että jokin vaiht oehtoinen teknologia 
(esimerkiksi tieto kone tai elektronisesti ohjattu aluekytkin) antaa vastaav an tarkkuuden, vaihtoeht oa voidaan 
käyttää.
4.4. Läm pötilaluke mien tallennusjär jestelmä
Läm pötilaluke mien tallennusjär jestelm än on oltava tämän liittee n kohdissa 4.4.1–4.4.5 esite ttyjen 
vaatimusten mukainen.
4.4.1. Mittauskammiossa vallitseva lämpötila tallennetaan kahdessa pisteessä käyttämällä lämpötila-antureita, jotka 
on kytketty näyttämään keskimääräistä arvoa. Mittauspistee t sijaitsevat mittaustilan sisällä noin 0,1 metr in 
etäisyydellä kummankin sivuseinän pystysuorasta keskiviivasta 0,9 ± 0,2 metr in korke udella.
4.4.2. Poltto ainesäiliöiden lämpöti la mitataan antur illa, joka on asennettu polttoai nesäiliöön tämän liitteen 
kohdan 6.1.1 mukaisesti tapauksi ssa, joissa aktiivihiilisäiliötä täytettäessä käytetään bensiiniä (tämän liitte en 
kohta 6.5.5.3).
4.4.3. Läm pötilatiedot on tallennettav a tai syötett ävä tietojenkäsitt elyjär jeste lmään vähintään kerran minuutissa 
haihtumispääst öjen mittausten koko kest on ajan.
4.4.4. Läm pötilan tallennusjär jestelmän tarkkuuden on oltava ±1,0 K, ja lämpötila on kyettä vä lukemaan ±0,4 K:n 
tarkkuudella.
4.4.5. Tallennus- tai tieto jenkäsitt elyjär jestelmäs tä on kyettävä lukemaan aika ±15 sekunnin tarkkuudella.
4.5. Painelukem ien tallennusjär jestelmä
Painelukem ien tallennusjär jeste lmän on oltav a tämän liitteen kohdissa 4.5.1–4.5.3 esitett yjen vaatimusten 
mukainen.
4.5.1. Testausalueen ilmanp aineen ja mittaustilan sisällä vallitsevan ilmanpaineen välinen erotus Δp on tallennettav a 
tai syötettä vä tieto jenkäsitt elyjär jestelmä än vähintään kerr an minuutissa haihtumispääst öjen mittauk sen koko 
keston ajan.
4.5.2. Läm pötilan tallennusjär jestelmän tarkkuuden on oltava ±0,3 kPa, ja paine on kyettä vä lukemaan ±0,025 kPa:n 
tarkkuudella.
4.5.3. Tallennus- tai tieto jenkäsitt elyjär jestelmäs tä on kyettävä lukemaan aika ±15 sekunnin tarkkuudella.
4.6. Tuulettimet
Tuulettimien on oltav a tämän liitteen kohdissa 4.6.1 ja 4.6.2 esitet tyjen vaatimusten mukaisia.
4.6.1. Kammion hiilivetypito isuus on kyettävä alentamaan ulkoilman tasolle käyttämällä yhtä tai useam paa 
tuuletinta tai puhallinta haihtumispääst öjen määr ittämiseen käytettävän ilmatiiviin mittaustilan (SHED) ovien 
ollessa auki.
4.6.2. Kammiossa on oltava yksi tai useam pi tuuletin tai puhallin, joiden teho vastaa ilma virtaa 0,1–0,5 m3/s ja joilla 
mittaustilan ilma saadaan kunnolla sekoitetuk si. Kam mion lämpöti la ja hiilivetypito isuus on kyettävä 
pitämään tasaisena mittausten ajan. Tuulettimien tai puhaltimien ilmavir tausta ei saa kohdistaa suoraan 
mittaustilassa olevaan ajoneuv oon.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/549  
4.7. Kalibrointikaasut
Kaasujen on oltav a tämän liitteen kohdissa 4.7.1 ja 4.7.2 esite ttyjen vaatimusten mukaisia.
4.7.1. Kalibrointia ja käyttöä varten on oltava saatavilla seuraavia puhtaita kaasuja:
Puhdiste ttu synte ettinen ilma: (epäpuhtauksia < 1 ppm C1-ekvivalenttina, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 
ppm NO);
happipit oisuus 18–21 tilavuuspr osenttia.
Hiilivetyanalysaatt orin polttoainekaasu : (40 ± 2 prosenttia vetyä ja loppu heliumia, jossa on vähemmän kuin 1 
ppm C1-ekvivalenttia hiilivetyjä, vähemmän kuin 400 ppm CO 2)
Propaani (C3H8): puhtaus vähintään 99,5 prosenttia.
Butaani (C4H10): puhtaus vähintään 98 prosenttia.
Typpi (N2): puhtaus vähintään 98 prosenttia.
4.7.2. Käytettävissä on oltava propaanin (C3H8) ja puhdistet un synte ettisen ilman seok sia sisältäviä kalibrointi- ja 
vertailukaasuja. Kali brointikaasun todellist en pitoisuuk sien on oltava 2 prosentin sisällä annetuista arvoista. 
Kaasunjakajaa käyttämällä saatujen laimennettujen kaasujen tarkkuuden on oltava ±2 prosentin sisällä 
todellisesta arvosta . Tämän liitteen kohdissa 4.2.3 ja 4.3.3 määr itellyt pitoisuudet voidaan saada aikaan myös 
kaasunjakaj alla, jossa laimennuskaasuna käytetään synteettistä ilmaa.
4.8. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon mittaamisessa käytettä vä hiilisäiliön punnitusvaaka
Hiilisäiliön punnitusvaa’an tarkkuuden on oltava ±0,02 g.
4.9. Poltto ainesäiliön lämmitys (ainoastaan, jos aktiivihiilisäiliötä täytettäes sä käytetään bensiiniä)
4.9.1. Ajoneuv on polttoai nesäiliöissä olevaa polttoai netta on lämmitet tävä säädettävällä lämmönlähteellä. 
Esimerkiksi 2 000 watin tehoinen lämmitystyyn y on sopiva. Lämmitysjär jeste lmän on lämmitet tävä tasaisesti 
säiliön seinämiä polttoainepinnan alapuolella siten, että se ei aiheuta polttoaineen paikallista 
ylikuumenemista. Säiliössä polttoaineen yläpuolella olevaa höyryä ei saa lämmittää.
4.9.2. Säiliön lämmityslaitt een on kyettävä lämmittämään säiliössä oleva polttoai ne tasaisesti 16 °C:n 
alkulämpöti lasta 14 °C:n verran 60 minuutissa lämpötila-anturi n sijainnin ollessa tämän liitteen kohdan 4.9.3 
mukainen. Lämmitysjär jestelm än on kyettä vä pitämään polttoaineen lämpötila ±1,5 °C:n sisällä vaaditusta 
lämpöti lasta säiliön lämmityks en aikana.
4.9.3. Ajoneuv on polttoainesäiliö on – aiheuttamatta vuotoja – varustet tava lämpöti la-antur illa, jonka avulla 
lämpöti la voidaan mitata säiliössä olevan polttoaineen keskipist eestä, kun säiliö on täytetty 40 prosenttiin 
tilavuudestaan.
5. MENETELMÄ T, JOILL A HIILISÄILIÖ VANHENNET AAN VANHENT AMISPENKISSÄ JA MÄÄRITET ÄÄN 
LÄPÄISEVYYSKE RROIN (PF)
5.1. Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä
Hiilisäiliö on ennen kuumahaihtumisjaksoa ja lämpöti lan vuorokausivaihtelujaksoa vanhennetta va kuvassa 
C3/1 kuvatulla menett elyllä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/550 26.11.2021  
Kuva C3/1
Hiilisäiliön vanhenta minen vanhenta mispenkissä
5.1.1. Vanhentaminen altistamalla lämpötilan vaihte lulle
Hiilisäiliölle tehdään tark oitukse en varatussa lämpökammiossa käsittelysy klejä lämpöti lassa –15–+60 °C siten, 
että lämpötila pidetään 30 minuutin ajan vakiona arvoissa –15 °C ja +60 °C. Kunkin syklin kest o on 210 
minuuttia (ks. kuva C3/2).
Läm pötilan muutoksen on oltav a mahdollisimman tarkasti 1 °C minuutissa. On vältettä vä ilmavi rran 
pakotett ua ohjaamista hiilisäiliön läpi.
Sykli toistetaan 50 kertaa peräkkäin. Menette ly kestää yhteensä 175 tuntia.
Kuva C3/2
Lämpötilavakautussykli
5.1.2. Vanhentaminen altistamalla tärinälle
Läm pövanhentamisen jälkeen hiilisäiliötä ravistetaan pystysuunnassa säiliön ollessa kiinnite ttynä ajoneuvoon 
asentamissuuntaansa siten, että Grms-kokonaisar vo (kiihtyvyyden neliöllinen keskiar vo) on suurem pi kuin 
1,5 m/s2 ja ravistustaa juus on 30 ± 10 Hz. Testin kesto on 12 tuntia.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/551  
5.1.3. Vanhentaminen altistamalla polttoainehö yrylle ja BWC300:n määr ittäminen
5.1.3.1. Vanhentamisessa hiilisäiliö täytetään toistuvasti polttoai nehö yryllä ja tuuletetaan laborat orion ilmalla.
5.1.3.1.1. Läm pötila- ja tärinäv anhentamisen jälkeen hiilisäiliötä vanhennetaan edelleen seok sella, joka sisältää tämän 
liitte en kohdassa 5.1.3.1.1.1 määr iteltyä, kaupan olevaa polttoainetta ja typpeä tai ilmaa siten, että seokses sa 
on polttoainehö yryä 50 ± 15 tilavuusprosenttia. Poltto ainehö yryn täyttönopeuden on oltav a 60 ± 20 g/h.
Hiilisäiliö on täytettävä 2 gramman ylivuot oon saakka. Vaihto ehtoisesti täytön voidaan katsoa olevan valmis, 
kun hiilivetypito isuus venttiilinreiässä saavu ttaa arvon 3 000 ppm.
5.1.3.1.1.1. Testissä käytettävän , kaupan olevan polttoaineen on täytettävä samat vaatimukset kuin vertailupoltt oaineen 
seuraa vien arvojen osalta:
a)tihey s 15 °C:ssa
b)höyrynpa ine
c)tislaus (70 °C, 100 °C, 150 °C)
d)hiilivetyanalyysi (vain olefi init, aromaattiset yhdisteet ja bentseeni)
e)happipit oisuus
f)etanolipito isuus.
5.1.3.1.2. Täytön jälkeen hiilisäiliötä tyhjennetään 5–60 minuutin ajan käyttäen 25 ± 5 litraa koelaborator ion ilmaa 
minuutissa hiililitraa kohden, kunnes säiliön ilma on vaihtunut 300 kertaa.
5.1.3.1.3. Tämän liittee n kohdissa 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 esite tyt menettelyt toistetaan 300 kertaa, minkä jälkeen 
hiilisäiliö katsotaan vakautetuksi.
5.1.3.1.4. Menett ely, jolla mitataan tämän säännön kohdan 6.6.3 mukaisen haihtumispääst öperheen butaanikapasit eetti 
(BWC), koostuu seuraa vista:
a)Vakautettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman ylivuotoon saakka ja tyhjennetään sen jälkeen vähintään 5 
kertaa. Hiilisäiliön täyttämisessä käytetään seosta, joka sisältää 50 tilavuusprosenttia butaania 
ja 50 tilavuusprosenttia typpeä käyttäen virtausnopeutta 40 grammaa butaania tunnissa.
b)Tyhjennys tehdään tämän liitteen kohdan 5.1.3.1.2 mukaisesti.
c)BWC kirjataan kunkin täyttök erran jälkeen .
d)BWC300 laske taan viiden viimeisimmän BWC:n keskiar vona.
5.1.3.2. Jos vanhennetun hiilisäiliön toimittaa tavarantoim ittaja, ajoneuvon valmistajan on ilmoitet tava siitä 
vastuuviranomaiselle ennen vanhentamista, jotta tämä voi seurata mitä tahansa vanhentamisen vaihetta.
5.1.3.3. Valmistajan on toim itetta va vastuuviranomaiselle testausseloste, joka sisältää vähintään seuraa vat tiedot:
a)aktiivihiilen tyyppi
b)täyttöaste
c)polttoai neen eritelmät.
5.2. Poltto ainesäiliöjär jestelmän läpäisevyysker toimen (PF) määr ittäminen (ks. kuva C3/3)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/552 26.11.2021  
Kuva C3/3
Läpäisevyysker toimen (PF) määr ittämi nen
5.2.1. Valitaan perhettä edustav a polttoainesäiliöjär jeste lmä ja kiinnitet ään se testipenkkiin samaan asentamis ­
suuntaan kuin ajoneuvossa. Poltto ainesäiliö täytetään 40 ± 2 prosenttiin nimellistila vuudestaan vertailupoltto ­
aineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C. Sen jälkeen testipenkki ja siihen kiinnite tty polttoai nesäiliöjär jestelmä 
sijoitetaan kolmeksi viikoksi tilaan, jonka lämpöti la pidetään tasolla 40 ± 2 °C.
5.2.2. Kolmannen viikon lopussa polttoai nesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistila ­
vuudestaan vertailupolttoaineell a, jonka lämpöti la on 18 ± 2 °C.
Testipenkki ja siihen kiinnite tty polttoainejär jeste lmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa mittaustilaan. Viimeiset 
kuusi tuntia tästä ajasta ymp äristön lämpöti lan on oltav a 20 ± 2 °C. Ensimmäisten 24 tunnin aikana 
mittaustilassa suor itetaan tämän liitteen kohdassa 6.5.9 esitetty lämpötilan vuorokausivaihte lukäsittely . 
Poltto ainesäiliön sisältämät polttoainehö yryt on tuuletetta va mittaustilan ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, 
että polttoai nesäiliön huohotuspäästöt lasketta isiin läpäisevyytee n. Mitataan hiilivetypääst öt ja kirjataan ne 
arvoksi HC 3W.
5.2.3. Testipenkki ja siihen kiinnitetty polttoainesäiliöjärj estelmä sijoitetaan jäljellä olevik si 17 viikoksi tilaan, jonka 
lämpöti la pidetään tasolla 40 ± 2 °C.
5.2.4. Seitsemännento ista viikon lopussa polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin 
nimellistila vuudestaan vertailupoltt oaineella, jonka lämpöt ila on 18 ± 2 °C.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/553  
Testipenkki ja siihen kiinnite tty polttoainejär jeste lmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa mittaustilaan. Viimeiset 
kuusi tuntia tästä ajasta ymp äristön lämpöti lan on oltav a 20 ± 2 °C. Ensimmäisten 24 tunnin aikana 
mittaustilassa suor itetaan tämän liitteen kohdassa 6.5.9 esitetty lämpötilan vuorokausivaihte lukäsittely . 
Poltto ainesäiliöjär jestelmä on tuulet ettava mittaustilan ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että 
polttoai nesäiliön huohotuspäästöt lasket taisiin läpäisevyyteen. Mitataan hiilivetypäästöt ja kirjataan ne tässä 
tapauksessa arvoksi HC 20W.
5.2.5. Läpäisevyyskerroin PF on arvojen HC 20W ja HC 3W erotus grammoina/24 h kolmen desimaalin tarkkuudella, ja 
sen laskennassa käytetään seuraa vaa yhtälöä:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6. Jos läpäisevyysker toimen määr ittää tavarant oimitta ja, ajoneuvon valmista jan on ilmoitetta va siitä vastuuvira ­
nomaiselle etukät een, jotta tämä voi seurata määr ittämistä tavarantoi mittajan tiloissa.
5.2.7. Valmistajan on toim itetta va vastuuviranomaiselle testausseloste, joka sisältää vähintään seuraa vat:
a)testatun polttoai nesäiliöjär jeste lmän täydellinen kuvaus, joka sisältää tiedot testatusta polttoai nesäiliö ­
tyypistä, siitä, onk o kyseessä metallinen, yksikerroksi nen ei-metallinen vai monike rroksinen 
polttoai nesäiliö, sekä polttoai nesäiliössä ja polttoai nesäiliöjär jeste lmän muissa osissa käytettyje n 
mat eriaalien tyypistä
b)viikoittaiset kesk ilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin
c)viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC 3W)
d)viikolla 20 mitatut hiilivetypääst öt (HC 20W)
e)tuloksek si saatu läpäisevyyske rroin (PF).
5.2.8. Vaihtoeht ona sille, mitä tämän liitteen kohdissa 5.2.1–5.2.7 määrätään, monike rroksisia tai metallisia 
polttoai nesäiliöitä käyttävä valmista ja voi halute ssaan käyttää edellä mainitun täydellisen mittausmenett elyn 
asemesta seuraa vaa läpäisevyysker toimen vertailuar voa (APF):
moniker roksi sen/metallisen polttoainesäiliön APF = 120 mg/24 h
Jos valmista ja päättää käyttää läpäisevyysker toimen vertailuar voa, sen on toimitetta va vastuuviranomaiselle 
ilmoitus, jossa polttoainesäiliön tyyppi yksilöidään selvästi, ja ilmoitus käytetyistä mate riaaleista.
6. KUUMAHAIHTUMAN JA LÄMPÖTIL AN VUOR OKA USIV AIHTELUST A AIHEUTUV AN HAIHTUMAN 
MITT AUSMENETELMÄ
6.1. Ajoneuv on valmist elu
Ajoneuv o valmist ellaan tämän liitteen kohtien 6.1.1 ja 6.1.2 mukaisesti. Valmistaja n pyynnöstä ja vastuuvira ­
nomaisen suostumuk sella voidaan muiden kuin polttoainetaustapääst öjen lähte itä (esim. maali, liima, muovi, 
polttoai ne-/hö yryputket, renkaat ja muut kumi- tai polymeer ikompon entit) vähentää ennen testausta 
tyypillisille ajoneuvojen taustapäästöj en tasolle (esim. lämpökui vaamalla renkaat 50 °C:ssa tai korkeammassa 
lämpöti lassa asianmukaisen ajan, lämpökui vaamalla ajoneuvo tai poistamalla tuulilasinpesunest e).
Suljetun polttoainesäiliöjärj estelmän osalta ajoneuv on hiilisäiliöt on asennettav a siten, että ne sijaitsevat 
helposti saavu tetta vissa olevassa paikassa ja ne voidaan helposti liittää ja irrottaa.
6.1.1. Ajoneuv on mekaaninen valmiste lu ennen testiä tehdään seuraa vasti:
a)Ajoneuv on pakojär jestelmässä ei saa olla vuotoja.
b)Ajoneuv o voidaan höyrypestä ennen testiä.
c)Jos aktiivihiilisäiliötä täytettäessä käytetään bensiiniä (tämän liitteen kohta 6.5.5.3), on ajoneuvon 
polttoai nesäiliö varustett ava lämpöti la-antur illa, jonka avulla lämpöti la voidaan mitata säiliössä olevan 
polttoai neen keskipist eestä, kun säiliö on täytetty 40 prosenttiin tilavuude staan.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/554 26.11.2021  
d)Polttoainejärj estelmään voidaan asentaa lisävaruste ita ja liittimiä, joiden avulla polttoainesäiliö voidaan 
tyhjentää täysin. Säiliön kuor ta ei tarvitse muuttaa tämän vuoksi .
e)Valmistaja voi ehdottaa testimenettelyä, jolla otetaan huomioon ainoastaan ajoneuv on polttoai nejär jes­
telm ästä haihtumalla poistuvat hiilivedyt.
6.1.2. Ajoneuv o viedään testialueelle, jossa ympär istön lämpötila on 20–30 °C.
6.2. Ajotilan valintaan ja vaihtamiseen sove llettavat vaatimuks et
6.2.1. Käsivalintaisella vaihteist olla varuste ttuihin ajoneuvoihin sovelletaan liitte essä B2 vahvistettuja vaihtamista 
koskevia vaatimuks ia.
6.2.2. Täyspolttomoott oriajoneuvoissa ajotila valitaan liittee n B6 mukaisesti.
6.2.3. NOVC-HEV - ja OVC-HEV -ajoneuv oissa ajotila valitaan liitteen B8 lisäyksen 6 mukaisesti.
6.2.4. Valittu ajotila voi vastuuviranomaisen pyynnöstä olla eri kuin tämän liitteen kohdissa 6.2.2 ja 6.2.3 mainittu 
ajotila.
6.3. Testausolosuhteet
Tämän liitteen sisältämät testit on suor itetta va käyttäen testausolosuhteita, jotka liittyvät erityisesti 
interpolointiperheen ajoneuvoon H, jonka syklik ohtainen energiantar ve on suur in kaikkien tarkast elun 
kohtee na oleviin haihtumispääst öperheisiin kuuluvien interpoloi ntiperheiden jouk ossa.
Vaihtoeht oisesti vastuuviranomaisen pyynnöstä testissä voidaan käyttää mitä tahansa syklik ohtaista 
energiantar vetta edustavaa perheen ajoneuvoa.
6.4. Testausmenetelmän kulku
Tiivistämätt ömien ja suljettujen polttoai nesäiliöjär jeste lmien testauk sessa on noudatetta va kuvassa C3/4 
esitet tyä kaaviota.
Suljetut polttoai nesäiliöjär jestelmä t testataan käyttäen yhtä annetuista kahdesta vaiht oehdosta. Ensimmäisessä 
vaiht oehdossa ajoneuv o testataan yhdellä jatkuvalla menete lmällä. Toisessa vaihtoehdossa, jota kutsutaan 
itsenäiseksi menett elyks i, ajoneuvo testataan kahdella erillisellä menett elyllä, jolloin dynamometr itesti ja 
lämpöti lan vuorokausivaihtelut esti voidaan toist aa joutumatta toist amaan polttoainesäiliön paineenlaskun 
aiheuttaman puhallushäviön ylivuotot estiä ja paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön mittaamista.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/555  
Kuva C3/4
Testausmenettelyjä kuvaavat kaaviot
6.5. Tiivistämätt ömien polttoainesäiliöjärj estelmien jatkuva testaus menettely
6.5.1. Poltto aineen tyhjenny s ja uudelleentä yttö
Ajoneuv on polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjenn ys on suor itettava siten, että ajoneuvoon asennettuja 
haihtumispääst öjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuor miteta tavanomaisesta poikkea vasti. Tämä voidaan 
tehdä yleensä irrottamalla polttoai nesäiliön täyttöauk on tulppa. Polttoainesäiliö täytetään uudelleen 40 ± 2 
prosenttiin nimellistilavuude staan vertailupolttoaineell a, jonka lämpöti la on 18 ± 2 °C.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/556 26.11.2021  
6.5.2. Seisonta
Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjenny ksestä ja uudelleentä ytöstä ajoneuv oa seisotetaan vähintään 6 
tuntia ja enintään 36 tuntia lämpöti lassa 23 ± 3 °C.
6.5.3. Esivakauttamisaj o
Ajoneuv o asete taan alustadynamometr ille ja sillä ajetaan seuraavat liitteessä B1 kuvatun syklin vaiheet:
a)Ryhmän 1 ajoneuvot:
hidas, keskinopea, hidas, hidas, kesk inopea, hidas
b)Ryhmien 2 ja 3 ajoneuvot: hidas, keskinopea, nopea, keskin opea.
OVC-HEV -ajoneuv ojen osalta esivakauttamisajo suor itetaan tämän säännön kohdassa 3.3.6 määr itellyssä 
varausta ylläpitäv ässä toim intatilassa. Vastuuviranomaisen pyynnöstä voidaan käyttää mitä tahansa muuta 
ajotilaa.
6.5.4. Poltto aineen tyhjenny s ja uudelleentä yttö
Tunnin kuluessa esivakauttamisa josta ajoneuv on polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjennys on suor itetta va 
siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuor miteta 
tavanomaisesta poikk eavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoai nesäiliön täyttöauk on tulppa. 
Poltto ainesäiliö täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan testipoltt oaineella, jonka 
lämpöti la on 18 ± 2 °C.
6.5.5. Seisonta
Viiden minuutin kuluessa polttoaineen tyhjennyksestä ja uudelleentä ytöstä ajoneuv o pysäk öidään vähintään 
12 tunniksi ja enintään 36 tunniks i lämpötilan ollessa 23 ± 3 °C.
Seisonnan aikana suor itetaan tämän liitteen kohdissa 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kuvatut menett elyt joko siinä 
järjestyk sessä, että kohdan 6.5.5.1 menett ely suor itetaan ensin ja sen jälkeen kohdan 6.5.5.2 menettely tai 
päinv astoi n. Kohdissa 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kuvatut menett elyt voidaan suor ittaa myös samanaikaisesti.
6.5.5.1. REESS-jär jeste lmän lataus
Ulkopuolelta ladatta vien hybr idisähk öajoneuvojen (OVC-HEV) REESS-jär jestelmän on oltav a ladattu täyteen 
liitte en B8 lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3 esitett yjen latausvaatimuste n mukaisesti
6.5.5.2. Hiilisäiliön täyttö
Tämän liitte en kohdissa 5.1–5.1.3.1.3 esitetyssä järjestyk sessä vanhennettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman 
ylivuot oon saakka tämän liitte en kohdassa 6.5.5.2.1 kuvatun menett elyn mukaisesti.
Aktiivihiilisäiliö on vakautetta va käyttäen jotakin tämän liitteen kohdissa 6.5.5.3 ja 6.5.5.4 eritellyistä 
menet elmistä. Jos ajoneuvossa on useam pia aktiivihiilisäiliöitä, jokainen säiliö on vakautetta va erikseen.
6.5.5.2.1. Ylivuoto todetaan mittaamalla aktiivihiilisäiliöstä tulevat päästöt.
Ylivuodolla tark oitetaan tässä pistettä, jossa hiilivetypäästöjen kertymä on 2 grammaa.
6.5.5.2.2. Ylivuoto voidaan todeta käyttäen haihtumispääst öjen mittaustilaa tämän liitteen kohdissa 6.5.5.3 ja 6.5.5.4 
kuvatulla tavalla. Ylivuoto voidaan vaihtoeht oisesti todeta käyttäen toist a, ajoneuvon aktiivihiilisäiliöstä 
myötävir taan kytkett yä apusäiliötä. Apusäiliö on tuuletetta va huolellisesti ennen täyttämistä.
6.5.5.2.3. Mittauskammiota on tuulete ttava välittömästi ennen testin aloittamista usean minuutin ajan, kunnes tausta- 
arvot ovat vakaat. Kam mion sekoitustuulettimien on tällöin oltava kytkettyi nä.
Hiilivetyanalysaatt ori on nollatta va ja mittausalue tarkastetta va välittömäs ti ennen testiä.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/557  
6.5.5.3. Aktiivihiilisäiliöiden täyttö ylivuotopist eeseen kohote ttaessa lämpöti laa toistuvasti
6.5.5.3.1. Ajoneuv on polttoai nesäiliöt tyhjennetään käyttäen asennettuja tyhjenny shanoja. Tyhjenn ys on suor itettava 
siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuor miteta 
tavanomaisesta poikkea vasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoainesäiliön täyttöauk on tulppa.
6.5.5.3.2. Poltto ainesäiliöt täytetään testipoltt oaineella, jonka lämpöti la on 10–14 °C, 40 ± 2 prosenttiin 
polttoai nesäiliön tavallisesta tilavuudesta. Ajoneuv on polttoainesäiliön täyttöauk on tulpat asetetaan 
paik oilleen tässä vaiheessa.
6.5.5.3.3. Ajoneuv o on asete ttava haihtumispäästöjen mittaustilaan moottori pysäytettynä tunnin sisällä polttoaine ­
säiliöiden uudelleentä ytöstä. Polttoainesäiliön lämpöti la-antur i kytketään lämpötilan tallennusjär jestelmään. 
Lämmönlähde on asetetta va polttoainesäiliöihin nähden asianmukaisesti ja kytkett ävä lämpöti lan säätimeen. 
Lämmönläht eelle asetetta vat vaatimuks et esite tään tämän liittee n kohdassa 4.9. Jos ajoneuvossa on useam pi 
kuin yksi polttoainesäiliö, on kaikkia säiliöitä lämmitet tävä samalla jäljemp änä esitetyllä tavalla. Säiliöiden 
lämpöti lojen on oltav a samat ±1,5 °C:n tarkkuudella.
6.5.5.3.4. Poltto aine voidaan lämmittää keinotek oisesti aloituslämpötilaan 20 °C ± 1 °C.
6.5.5.3.5. Heti kun polttoaine saavu ttaa vähintään lämpötilan 19 °C, on puhallin pysäytettä vä, ovet suljettav a tiiviisti ja 
mittaustilan hiilivetypito isuuden mittaus aloitet tava.
6.5.5.3.6. Kun lämpöti la polttoai nesäiliössä on 20 °C, alkaa 15 °C:n lineaar inen lämpötilan nost o. Lämmityk sen aikana 
polttoai neen lämpöti lan on noudatetta va alla olevaa funktiota ±1,5 °C:n tarkkuudella. Läm pötilan 
kohoamiseen kulunut aika ja lämpötilan nousu kirjataan.
Tr = To + 0,2333 × t
jossa
Tr= vaadittu lämpöti la (K)
To= alkulämpöti la (K)
t= aika säiliön lämmityksen aloittamisesta minuutteina.
6.5.5.3.7. Välitt ömästi ylivuodon tapahduttua tai polttoaineen lämpöti lan noustua lukemaan 35 °C, sen mukaan, kump i 
tapahtuu ensin, on lämmönlähde kytke ttävä irti, mittaustilan ovien tiivistys poist ettava, ovet avattava ja 
polttoai nesäiliön täyttöauk on tulpat poist ettava. Jos ylivuot oa ei ole tapahtunut lämpötilan noustua lukemaan 
35 °C, on lämmönlähde poist ettava ajoneuv osta, ajoneuv o vietävä ulos haihtumispääst öjen mittaustilasta ja 
tämän liitteen kohdassa 6.6.1.2 kuvattu menett ely toist ettava kokonaisuudessaan, kunnes ylivuoto tapahtuu.
6.5.5.4. Aktiivihiilisäiliöiden täyttö ylivuotopist eeseen butaania käyttäen
6.5.5.4.1. Jos mittaustilaa käytetään ylivuodon toteamiseen (ks. tämän liitte en kohta 6.5.5.2.2), ajoneuvo sijoit etaan 
haihtumispääst öjen mittaustilaan moottor i pysäytettynä.
6.5.5.4.2. Aktiivihiilisäiliö esikäsitellään sen täyttöä varten. Aktiivihiilisäiliötä ei saa poistaa ajoneuvosta, jollei säiliön 
sijainti ajoneuv ossa vaikeuta sen käsittelyä siinä määr in, ettei täyttöä kohtuudella voida edellyttää 
suor itettavaksi muutoi n kuin poistamalla säiliö ajoneuv osta. Tämän vaiheen aikana on erityisesti varottava 
vaur ioittamasta polttoai nejär jeste lmää ja sen osia.
6.5.5.4.3. Aktiivihiilisäiliötä täytetään 50 tilavuuspr osenttia butaania ja 50 tilavuuspr osenttia typpeä sisältävällä 
seoksella, käyttäen virtausnopeutta 40 grammaa butaania tunnissa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/558 26.11.2021  
6.5.5.4.4. Höyrystin kytket ään irti välitt ömästi, kun aktiivihiilisäiliön ylivuoto on tapahtunut.
6.5.5.4.5. Aktiivihiilisäiliö asennetaan takaisin paikalleen, ja ajoneuv o saatetaan tavanomaiseen ajokuntoon.
6.5.6. Dynamometr itesti
Testiajoneuv o työnnetään dynamometr ille ja sillä ajetaan tämän liitteen kohdan 6.5.3 alak ohdassa a tai b 
mainitut syklit. OVC-HEV -ajoneuv oja on käytettävä latausta purka vassa toimintatilassa. Tämän vaiheen 
aikana voidaan ottaa pakokaasunä ytteitä, ja niiden tulok sia voidaan käyttää pakokaasupäästöjä ja 
polttoai neenkulutusta koskevassa tyyppihy väks ynnässä, jos menette ly täyttää liittees sä B6 tai B8 esitetyt 
vaatimukset.
6.5.7. Kuumahaihtumat esti
Kuumahaihtumat esti tehdään 7 minuutin kuluessa dynamometr itestistä ja 2 minuutin kuluessa moottorin 
pysäyttämisestä tämän liitte en kohtien 6.5.7.1–6.5.7.8 mukaisesti. Kuumahaihtumasta aiheutuvat 
haihtumispääst öt laske taan tämän liitte en kohdan 7.1 mukaisesti ja kirjataan arvona MHS.
6.5.7.1. Mittauskammiota on tuulete ttava ennen testia jon päättymistä useiden minuuttien ajan, kunnes hiilivetyjen 
tausta-ar vot ovat vakaat. Myös kammion sekoitustuulettimien on tällöin oltav a toiminnassa.
6.5.7.2. Hiilivetyanalysaatt ori on nollattava ja mittausalue tarkastet tava välitt ömästi ennen testiä.
6.5.7.3. Esivakauttav an ajosyklin päätyttyä konepelti on suljettava täysin ja kaikki ajoneuv on ja testilaitt eisto n väliset 
kytke nnät irrotet tava. Tämän jälkeen ajoneuvo ajetaan mittauskammioon käyttämällä kaasupoljinta 
mahdollisimman vähän. Moottori on pysäytettä vä, ennen kuin mikään osa ajoneuvosta on mittauskammion 
sisäpuolella. Moottorin pysäyttämishetki tallennetaan haihtumispäästömittauksen tietojentallennusjär ­
jeste lmään ja lämpöti lalukemien tallennus aloitetaan. Ajoneuv on ikkunat ja tavaratila on avattava tässä 
vaiheessa, jolleivät ne jo ole auki.
6.5.7.4. Ajoneuv o työnnetään tai siirretään mittauskammioon jollain muulla tavoin moottori pysäytettynä.
6.5.7.5. Mittaustilan ovet suljetaan ja saatetaan kaasutiiviiksi kahden minuutin kuluessa moottor in pysäyttämisestä ja 
seitsemän minuutin kuluessa esivakautusa jon päättymisestä.
6.5.7.6. Kun kammio on tiivistetty , aloite taan 60 ± 0,5 minuutin mittainen kuumahaihtuma jaks o. Mitataan hiilivety ­
pitoisuus, lämpöti la ja ilmanpa ine, jolloin saadaan kuumahaihtumate stin alkulukema t CHCi, Pi ja Ti. Näitä 
arvoja käytetään haihtumispäästöjen laskentaan kohdan 6 mukaisesti. Mittaustilan ilman lämpötilan T on 
oltav a vähintään 23 °C ja enintään 31 °C 60 minuuttia pitkän kuumahaihtuma jaks on aikana.
6.5.7.7. Hiilivetyanalysaatt ori nollataan ja kalibroidaan välittömäs ti ennen 60 ± 0,5 minuutin testijakson päättymistä.
6.5.7.8. Kammion hiilivetypito isuus mitataan 60 ± 0,5 minuutin mittaisen testijakson lopussa. Mitataan myös 
lämpöti la ja ilmanpaine. Nämä ovat tämän liitteen kohdan 6 mukaisessa laskennassa käytettävät kuumahaihtu ­
mat estin loppulukemat CHCf, Pf ja Tf.
6.5.8. Seisonta
Kuumahaihtumat estin jälkeen testiajoneuv oa seisotetaan vähintään 6 ja enintään 36 tuntia kuumahaihtu ­
mat estin päättymisen ja lämpötilan vuorokausivaihtelut estin aloittamisen välissä. Tästä jaks osta vähintään 
viimeist en 6 tunnin ajan ajoneuv oa on seisotetta va lämpöti lassa 20 ± 2 °C.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/559  
6.5.9. Läm pötilan vuorokausivaihte lutesti
6.5.9.1. Testiajoneuv on on oltav a ympär istön lämpötilassa kahden syklin ajan tauluk on C4/1 mukaisesti. Lämpötila ei 
millään hetkellä saa poiketa annetuista arvoista enem pää kuin ±2 °C. Keskimääräinen lämpöti lapoikkeama, 
joka lasketaan käyttäen kaikkien mitattujen lämpötilapoikk eamien itseisar voja, ei saa olla suurem pi kuin ±1 ° 
C. Ympär istön lämpötila on mitattava ja kirjattava vähintään kerran minuutissa. Läm pötilan vaihte lu 
aloit etaan, kun aika Tstar t = 0 tämän liittee n kohdan 6.5.9.6 mukaisesti.
Taulukko C4/1
Lämpötilan muuttumiska aviot 
Läm pötilan muuttumiskaa vio mittaustilan kalibroinnissa ja päästöjen 
vuorokausivaiht elutestissäVaihtoeht oinen lämpöti lan muuttumiskaavio 
mittaustilan kalibroinnissa
Aika (tunteina)Lämpötila
(°C i)Aika (tunteina)Läm pötila
(°C i)Kalibrointi Testi
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2. Mittaustilaa on tuulet ettava välitt ömästi ennen testin aloittamista usean minuutin ajan, kunnes tausta-ar vot 
ovat vakaat. Mittaustilan sekoitustuulettimien on tällöin oltava kytkettyi nä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/560 26.11.2021  
6.5.9.3. Testiajoneuv o on tuotava mittaustilaan voimalait e pysäytettynä ja ikkunat ja tavaratilat auki. Sekoitustuu ­
lettimet on säädettävä siten, että ilman virtaus testiajoneuv on polttoai nesäiliön alla on jatkuvasti vähintään 
8 km/h.
6.5.9.4. Hiilivetyanalysaatt ori on nollatta va ja mittausalue tarkastetta va välittömäs ti ennen testiä.
6.5.9.5. Mittaustilan ovet suljetaan ja saatetaan kaasutiiviiksi.
6.5.9.6. Hiilivetypit oisuus, lämpöt ila ja ilmanp aine mitataan 10 minuutin kuluessa ovien sulkemises ta ja 
tiivistämisestä, jotta saadaan alkulukemat mittaustilan hiilivetypito isuudesta CHCi, ilmanpai neesta Pi ja 
lämpöti lasta Ti vuorokausivaihtelut estiä varten. Tämä on hetki Tstar t = 0.
6.5.9.7. Hiilivetyanalysaatt ori nollataan ja mittausalue tarkastet aan välittömäst i ennen kunkin pääst önäytteenot ­
tojakson päättymistä.
6.5.9.8. Ensimmäinen näytteenotto pääst öistä lopetetaan 24 tunnin ± 6 minuutin kuluttua ja toinen näytteenotto 48 
tunnin ± 6 minuutin kuluttua tämän liittee n kohdassa 6.5.9.6 tark oitetusta näytteenoton aloittamisesta. 
Kulunut aika kirjataan.
Jokaisen päästönä ytteenottoj akson lopussa mitataan hiilivetypitoisuus, lämpöti la ja ilmanpai ne, ja arvoja 
käytetään laske ttaessa lämpöti lan vuorokausivaihte lutestin tulokset tämän liitteen kohdassa 7.1 esitet yllä 
yhtälöllä. Ensimmäisestä 24 tunnin jaks osta saadut tulok set kirjataan arvona MD1. Toisesta 24 tunnin jaksosta 
saadut tulok set kirjataan arvona MD2.
6.6. Suljettujen polttoai nesäiliöjär jestelm ien jatkuva testausmenettely
6.6.1. Poltto ainesäiliön purkautumispaineen ollessa vähintään 30 kPa
6.6.1.1. Testi tehdään tämän liitteen kohtien 6.5.1–6.5.3 mukaisesti.
6.6.1.2. Poltto aineen tyhjenny s ja uudelleentä yttö
Tunnin kuluessa esivakauttamisa josta ajoneuv on polttoainesäiliö tyhjennetään. Tyhjennys on suor itetta va 
siten, että ajoneuvoon asennettuja haihtumispäästöjen mittauslaitteita ei tyhjennetä eikä kuor miteta 
tavanomaisesta poikk eavasti. Tämä voidaan tehdä yleensä irrottamalla polttoai nesäiliön täyttöauk on tulppa, 
tai muussa tapauksessa hiilisäiliö on kytke ttävä irti. Poltto ainesäiliö täytetään uudelleen 15 ± 2 prosenttiin 
nimellistila vuudestaan vertailupolttoain eella, jonka lämpöti la on 18 ± 2 °C. Tämän liitte en kohdissa 6.6.1.3, 
6.6.1.4 ja 6.6.1.5 kuvatut toimet on suor itettava yhteensä 36 tunnin kuluessa, ja kohdissa 6.6.1.4 ja 6.6.1.5 
kuvattujen toimien osalta ajoneuvoa ei saa altistaa yli 25 °C:n lämpötiloille.
6.6.1.3. Seisonta
Viiden minuutin kuluessa polttoai neen tyhjenny ksestä ja uudelleentä ytöstä ajoneuv oa seisotet aan sen 
vakauttamiseksi vähintään 6 tunnin ajan lämpöti lassa 20 ± 2 °C.
6.6.1.4. Poltto ainesäiliön paineen alentaminen
Tämän jälkeen polttoainesäiliön paineen annetaan purkautua, jotta säiliön sisäistä painetta ei nost eta 
tavanomaisesta poikkea vasti. Tämä voidaan tehdä irrottamalla ajoneuvon polttoainesäiliön täyttöauk on 
tulppa. Käytetystä paineenalennusmenetelmäs tä riippumatta ajoneuvo on palaute ttava alkuperäiseen tilaansa 
yhden minuutin kuluessa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/561  
6.6.1.5. Hiilisäiliön täyttö ja tyhjenny s
Tämän liitte en kohdissa 5.1–5.1.3.1.3 esitetyssä järjestyk sessä vanhennettu hiilisäiliö täytetään 2 gramman 
ylivuot oon saakka tämän liitte en kohdissa 6.5.5.4–6.5.5.4.5 kuvatun menette lyn mukaisesti, ja sen jälkeen se 
tyhjennetään koelaborator ion ilmalla, jota käytetään 25 ± 5 litraa minuutissa. Puhdistusilman tilavuus ei saa 
ylittää kohdassa 6.6.1.5.1 määr itettyä tilavuutta. Täyttö ja tyhjennys voidaan tehdä joko a) käyttäen 
ajoneuvon hiilisäiliötä 20 °C:n tai vaihtoe htoisesti 23 °C:n lämpötilassa tai b) kytkem ällä hiilisäiliö irti. 
Poltto ainesäiliön paine ei saa kummassakaan tapaukse ssa enää pienentyä.
6.6.1.5.1. Puhdistusilman enimmäistilav uuden määr ittäminen
Puhdistusilman enimmäismäärä Volmax määr itetään seuraa valla yhtälöllä. Kun kyseessä on OVC-HEV - 
ajoneuvo, sitä on käytettä vä varausta ylläpitäv ässä toimin tatilassa. Määr ittäminen voidaan tehdä myös 
erillisessä testissä tai esivakauttamisa jon aikana.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0,85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
jossa
VolPcycle on kumulatiivinen puhdistusilman tilavuus litroina, pyöristettynä lähim pään 0,1 litraan ja 
mitattuna soveltuvalla laitteella (esim. hiilisäiliön venttiiliin liitett y virtausmittar i tai vastaava) 
kylmäkä ynnistyk sellä aloit etun esivakauttamisajo n aikana, joka kuvataan tämän liittee n 
kohdassa 6.5.3
Voltank on valmistajan ilmoittama polttoainesäiliön nimellinen tilavuus litroina
FC Pcyc le on polttoaineenkulutus yhden tämän liittee n kohdassa 6.5.3 kuvatun yksittäisen 
tyhjenny ssyklin aikana mitattuna joko kuuma- tai kylmäkä ynnistysolosuht eissa [l/100 km]. 
OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuv ojen osalta polttoai neenkulutus lasketaan tämän säännön 
liitteen B8 kohdan 4.2.1 mukaisesti
Dist Pcycle on tämän liittee n kohdassa 6.5.3 kuvatun yksittäisen tyhjenny ssyklin teoreettinen matka 
lähimmän 0,1 km:n tarkkuudella [km].
6.6.1.6. Hiilisäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushävi ökuor mituksen valmistelu
Hiilisäiliön täytön ja tyhjenny ksen jälkeen testia joneuv o siirretään joko SHED-kammioon tai ilmastoituun 
kammioon. On osoitetta va, että järjestelmässä ei ole vuot okohtia ja paineistus tehdään tavanomaisella tavalla 
testin aikana tai erillisessä testissä (esim. ajoneuv on pinnalla olevalla ilmanpai neantur illa). Testiajoneuv on on 
sen jälkeen oltav a ensimmäiset 11 tuntia ympäristön lämpöti lassa tauluk ossa C4/1 esitetyn, lämpöti lan 
vuorokausivaiht elutestissä käytetyn lämpötilan muuttumiskaa vion mukaisesti. Läm pötila ei millään hetkellä 
saa poik eta annetuista arvoista enempää kuin ±2 °C. Keskimääräinen lämpöti lapoikkeama, joka lasket aan 
käyttäen kaikkien mitattujen lämpötilapoikk eamien itseisar voja, ei saa olla suurempi kuin ±1 °C. Ympär istön 
lämpöti la on mitattava ja kirjattava vähintään kerran 10 minuutissa.
6.6.1.7. Hiilisäiliön puhallushävi ökuor mitus
6.6.1.7.1. Poltto ainesäiliön paineen alentaminen ennen uudelleentä yttöä
Valmistajan on varmistetta va, että uudelleentä yttöä ei voi aloittaa, ennen kuin suljetun polttoai nesäiliöjär ­
jeste lmän paine on laskenut arvoon, joka on alle 2,5 kPa suurem pi kuin ilmanpa ine ajoneuvon 
tavanomaisessa käytössä. Valmistaja n on vastuuviranomaisen pyynnöstä toimit ettava yksityisk ohtaiset tiedot 
tai näyttö järjestelmän toiminnasta (esim. ajoneuv oon kiinnitetyl lä paineantur illa). Muu tekninen ratkaisu 
voidaan sallia edellyttäen, että polttoai nesäiliö voidaan täyttää turvallisesti eikä ilmaan pääse liiallisia pääst öjä 
ennen täyttölaitt een yhdistämistä ajoneuv oon.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/562 26.11.2021  
6.6.1.7.2. Kun ympäristön lämpöti la on noussut 35 °C:seen, polttoainesäiliön paineventtiili avataan 15 minuutin 
kuluessa hiilisäiliön täyttämiseksi . Hiilisäiliö voidaan täyttää mittaustilan sisä- tai ulkopuolella. Tämän kohdan 
mukaisesti täytetty hiilisäiliö kytketää n irti ja pidetään seisonta-alueella.
6.6.1.8. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon mittaaminen
Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuot o mitataan tämän liitteen kohdassa 6.6.1.8.1 tai kohdassa 
6.6.1.8.2 kuvatulla menette lyllä.
6.6.1.8.1. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushävi ön ylivuot o ajoneuvon hiilisäiliöstä voidaan mitata käyttämällä 
apusäiliötä, joka on samanlainen kuin ajoneuv on hiilisäiliö mutta jota ei välttämättä ole vanhennettu. 
Apusäiliö tuuletetaan huolellisesti kuivalla ilmalla ennen täyttämistä ja yhdiste tään suoraan ajoneuvon 
hiilisäiliön ulostuloon mahdollisimman lyhyellä putkella. Apusäiliö on punnittav a sekä ennen tämän liitte en 
kohdassa 6.6.1.7 kuvattua menett elyä että sen jälkeen.
6.6.1.8.2. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön ylivuoto ajoneuvon hiilisäiliöstä säiliön paineen alentamisen 
aikana voidaan mitata käyttäen SHED-kammiota.
Hiilisäiliö suljetaan tiiviisti ja mittaus aloit etaan tämän liitte en kohdan 6.6.1.6 mukaisesti 15 minuutin 
kuluessa siitä, kun ympäristön lämpötila on noussut 35 °C:seen.
Hiilivetyanalysaatt ori nollataan ja mittausalue tarkiste taan, ja sen jälkeen mitataan hiilivetypitoisuus, lämpöt ila 
ja ilmanpaine, jotta saadaan alkulukema t CHCi Ti ja Pi ja tiiviisti suljetun polttoainesä iliön paineenlaskun 
aiheuttaman puhallushäviön ylivuodon määr ittämistä varten.
Mittauksen aikana mittaustilan ilman lämpötilan on oltava vähintään 25 °C.
Mittaustilan hiilivetypitoisuus CHCf mitataan 300 ± 5 sekunnin kuluttua tämän liitteen kohdassa 6.6.1.7.2 
kuvatun menette lyn päättymisen jälkeen. Myös lämpöti la Tf ja ilmapaine Pf on mitattava. Nämä ovat suljetun 
polttoai nesäiliön paineenlaskun aiheuttaman puhallushä viön ylivuodon lopulliset arvot CHCf, Pf ja Tf.
Tiiviisti suljetun polttoainesäiliön puhallushäviön ylivuot o lasketaan tämän liitteen kohdan 7.1 mukaisesti ja 
saatu arvo kirjataan.
6.6.1.8.3. Apusäiliön paino ei saa muuttua enempää kuin ±0,5 grammaa suor itettaessa kohdan 6.6.1.8.1 mukaista 
testausta eikä SHED-kammiossa tehdyn mittauk sen tulos enempä ä kuin ±0,5 grammaa suor itettaessa kohdan 
6.6.1.8.2 mukaista testausta.
6.6.1.9. Seisonta
Puhallushä viökuor mituksen päätyttyä ajoneuv on hiilisäiliö korvataan valehiilisäiliöllä (jolla on samat tekniset 
ominaisuudet kuin alkuperäisellä hiilisäiliöllä mutta jota ei välttämättä ole vanhennettu), minkä jälkeen 
ajoneuvoa seisote taan 6–36 tunnin ajan lämpöti lassa 23 ± 2 °C sen lämpöt ilan vakauttamiseksi .
6.6.1.9.1. REESS-jär jeste lmän lataus
Tämän liittee n kohdassa 6.6.1.9 kuvatun seisonnan aikana ulkopuolelta ladattavien hybridisähk öajoneuv ojen 
(OVC-HEV) REESS-jär jestelmän on oltava ladattu täyteen liitteen B8 lisäyksen 4 kohdassa 2.2.3 esitettyjen 
latausvaatimust en mukaisesti.
6.6.1.10. Poltto aineen tyhjenny s ja uudelleentä yttö
Ajoneuv on polttoainesäiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistila vuudestaan 
vertailupoltt oaineella, jonka lämpötila on 18 ± 2 °C.
6.6.1.11. Seisonta
Sen jälkeen ajoneuv o pysäk öidään polttoaineen lämpötilan vakauttamiseksi vähintään 6 tunniksi ja enintään 
36 tunniksi seisonta-alueelle lämpöti lan ollessa 20 ± 2 °C.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/563  
6.6.1.12. Poltto ainesäiliön paineen alentaminen
Tämän jälkeen polttoainesäiliön paineen annetaan purkautua, jotta säiliön sisäistä painetta ei nost eta 
tavanomaisesta poikkea vasti. Tämä voidaan tehdä irrottamalla ajoneuvon polttoainesäiliön täyttöauk on 
tulppa. Käytetystä paineenalennusmenetelmäs tä riippumatta ajoneuvo on palaute ttava alkuperäiseen tilaansa 
yhden minuutin kuluessa. Tämän jälkeen ajoneuvon hiilisäiliö kytketään uudelleen.
6.6.1.13. Noudat etaan tämän liitteen kohdissa 6.5.6–6.5.9.8 kuvattuja menettelyjä.
6.6.2. Poltto ainesäiliön purkautumispaineen ollessa pienempi kuin 30 kPa
Testi tehdään tämän liittee n kohtien 6.6.1.1–6.6.1.13 mukaisesti. Tässä tapaukse ssa tämän liitteen kohdassa 
6.5.9.1 kuvattu ympär istön lämpöti la on kuit enkin korvattav a tämän liittee n tauluk ossa C4/2 esitetyn, 
lämpöti lan vuorokausivaihtelut estissä käytetyn lämpöti lan muuttumiskaavion mukaisesti.
Taulukko C4/2
Suljetun polttoainesäiliöjär jeste lmän vaihtoeht oinen lämpötilan muuttumiskaavio 
Aika (tuntein a) Lämpöt ila (°C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/564 26.11.2021  
6.7. Suljettujen polttoai nesäiliöjär jestelm ien itsenäinen testausmenettely
6.7.1 Paineenlaskun aiheuttaman puhallushäviön kuor mitusmassan mittaaminen
6.7.1.1. Noudat etaan tämän liitte en kohdissa 6.6.1.1–6.6.1.7.2 kuvattuja menett elyjä. Paineenlaskun aiheuttaman 
puhallushä viön kuor mitusmassa määr itellään ajoneuv on hiilisäiliön painon erotuks eksi punnittaessa 
hiilisäiliö ennen tämän liitteen kohdan 6.6.1.6 soveltamista ja tämän liitteen kohdan 6.6.1.7.2 sove ltamisen 
jälkeen.
6.7.1.2. Paineenlaskun aiheuttaman puhallushä viön ylivuoto ajoneuv on hiilisäiliöstä on mitattava tämän liitte en 
kohtien 6.6.1.8.1 ja 6.6.1.8.2 mukaisesti, ja mittauksen on täytettävä tämän liitteen kohdan 6.6.1.8.3 
vaatimukset.
6.7.2. Kuumahaihtumaa ja lämpöti lan vuorokausivaiht elusta johtuvaa haihtumista mittaav a testi
6.7.2.1. Poltto ainesäiliön purkautumispaineen ollessa vähintään 30 kPa
6.7.2.1.1. Testi tehdään tämän liitteen kohtien 6.5.1–6.5.3 ja 6.6.1.9–6.6.1.9.1 mukaisesti.
6.7.2.1.2. Hiilisäiliö vanhennetaan tämän lisäyksen kohdissa 5.1–5.1.3.1.3 kuvatussa järjestyk sessä, ja se täytetään ja 
tyhjennetään tämän liitteen kohdan 6.6.1.5 mukaisesti.
6.7.2.1.3. Vanhennettu hiilisäiliö täytetään sen jälkeen kohdassa 6.5.5.4 kuvatun menett elyn mukaisesti. Kokonaiskuor ­
mitusmassa määr itetään kuit enkin tämän liittee n kohdan 6.7.1.1 mukaisesti sen sijaan, että hiilisäiliö 
täytettäisiin ylivuot opisteesee n kohdassa 6.5.5.4.4 kuvatulla tavalla. Valmistaj an pyynnöstä butaanin sijasta 
voidaan vaiht oehtoi sesti käyttää vertailupoltt oainetta. Hiilisäiliö kytketään irti.
6.7.2.1.4. Noudat etaan tämän liitteen kohdissa 6.6.1.10–6.6.1.13 kuvattuja menett elyjä.
6.7.2.2. Poltto ainesäiliön purkautumispaineen ollessa pienempi kuin 30 kPa
Testi tehdään tämän liitteen kohtien 6.7.2.1.1–6.7.2.1.4 mukaisesti. Tässä tapaukse ssa tämän liitte en kohdassa 
6.5.9.1 kuvattua ympär istön lämpöti laa on kuit enkin muut ettava tämän liitte en tauluk ossa A1/1 esite tyn, 
lämpöti lan vuorokausivaihtelut estissä käytetyn lämpöti lan muuttumiskaavion mukaisesti.
7. HAIHTUMISP ÄÄSTÖTESTIN TULOSTEN LASKENT A
7.1. Tämän liitteen kohdissa 6–6.7.2.2 kuvattujen haihtumispäästöt estien avulla voidaan laske a puhallushävi ön 
ylivuot oa, lämpötilan vuorokausivaiht elua ja kuumahaihtumia testattaessa syntyneet hiilivetypäästöt. Näissä 
testeissä syntyneet haihtumishäviöt lasketaan käyttäen mittaustilassa vallinneita alkuhetken ja loppuhetk en 
hiilivetypito isuuksia, lämpötiloja ja paineita sekä mittaustilan nettotila vuutta.
Sovelletaan seuraa vaa yhtälöä:
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
jossa
MHC on hiilivedyn massa [g]
MHC,out on tilavuudeltaan muuttumatto masta mittaustilasta lämpöti lan vuorokausivaiht elutestin aikana 
poistuvien hiilivetyjen massa [g]
MHC,in on tilavuudeltaan muuttumatto maan mittaustilaan lämpöti lan vuorokausivaihtelut estin aikana 
saapuvien hiilivetyjen massa [g]
CHC on mittaustilassa mitattu hiilivetypito isuus [ppm-tila vuutena C1-ekvivalenttina]FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/565  
V on mittaustilan nettoti lavuus korjattuna ajoneuv on tilavuudella ikkunoiden ja tavaratilan ollessa 
auki [m3]. Jos ajoneuvon tilavuutta ei ole määr itetty, vähennetään 1,42 m3 suur uinen tilavuus
T on ympär istön lämpötila kammiossa [K]
P on ilmanpai ne [kPa]
H/C on vety-hiilisuhde
jossa
H/C:n arvoksi oletetaan 2,33 puhallushä viön ylivuodon mittauksessa SHED-kammiossa sekä 
lämpöti lan vuorokausivaihte lutestissä
H/C:n arvoksi oletetaa n 2,20 kuumahaihtumate stissä
H/C:n arvoksi oletetaa n 2,67 kalibroinnissa
k on 1,2 × 10–4 × (12 + H/C) [yksikk önä (g × K/(m3 × kPa) )]
i on lukema testin alussa
f on lukema testin lopussa.
7.1.1. Vaihtoeht ona tämän liitteen kohdassa 7.1 olevalle yhtälölle voidaan tilavuudeltaan muuttuvien mittaustilojen 
osalta valmistajan valinnan mukaan soveltaa seuraa vaa yhtälöä:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
jossa
MHC on hiilivedyn massa [g]
CHC on mittaustilassa mitattu hiilivetypito isuus [ppm-tila vuutena C1-ekvivalenttina]
V on mittaustilan nettoti lavuus korjattuna ajoneuv on tilavuudella ikkunoiden ja tavaratilan ollessa 
auki [m3]. Jos ajoneuvon tilavuutta ei ole määr itetty, vähennetään 1,42 m3 suur uinen tilavuus
Ti on ympär istön lämpötila kammiossa testin alussa [K]
Pi on ilmanpai ne testin alussa [kPa]
H/C on vety-hiilisuhde
H/C:n arvoksi oletetaan 2,33 puhallushä viön ylivuodon mittauksessa SHED-kammiossa sekä 
lämpöti lan vuorokausivaihte lutestissä
H/C:n arvoksi oletetaa n 2,20 kuumahaihtumate stissä
H/C:n arvoksi oletetaa n 2,67 kalibroinnissa
k on 1,2 × 10–4 × (12 + H/C) [yksikk önä (g × K/(m3 × kPa) )]
i on lukema testin alussa
f on lukema testin lopussa.
7.2. Laskelma n (M HS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) tulok sen on oltava pienem pi kuin tämän säännön kohdassa 6.6.2 
annettu raja-ar vo.
8. Testausseloste
Testausselosteessa on oltava ainakin seuraavat tiedot :
a)seisonta jaks ojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskiläm pötilat
b)käytetyn vanhennetun hiilisäiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen vanhentamisselosteeseen
c)keskilämpötila kuumahaihtumates tissä
d)mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL
e)mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihte lutestin ensimmäisenä päivänä, DL 1st day (DL 1. päivä)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/566 26.11.2021  
f)mitattu arvo lämpötilan vuorokausivaihte lutestin toisena päivänä, DL 2nd day (DL 2. päivä)
g)haihtumispääst ötestin lopullinen tulos tämän liitte en kohdan 7 mukaisesti laskett una
h)ilmoite ttu järjestelmän polttoainesä iliön purkautumispaine (suljetut polttoainesäiliöjärjestelmät)
i)puhallushä viökuor mitus (käytettäessä tämän liitteen kohdassa 6.7 kuvattua itsenäistä testausmenettelyä).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/567  
LIITE C4 
Tyyppi 5 -testi 
(Pak okaasunpuhdis tuslaitteiden kestävyyden todentamiseen käytettävän kestävyystes tin kuvaus) 
1. JOHD ANTO
1.1. Tässä liittee ssä esitetään pakokaasun puhdistuslaitte iden kest ävyyden todentamiseen käytettävä testi, joka tehdään 
kipinä- tai puristussytytysmoott orilla varustet uille ajoneuvoille.
Taso 1A:
Kestävy ysvaatimusten täyttyminen osoit etaan kohdassa 1.2, 1.3 tai 1.4 esitetyllä tavalla.
Taso 1B:
Kestävy ysvaatimusten täyttyminen osoit etaan kohdassa 1.2 tai 1.4 esitetyll ä tavalla.
1.2. Koko ajoneuvoa koskeva kestävyyst esti tehdään mieluite n testiajoneuv olle H, jonka syklik ohtainen energiantar ve 
(liitt een B4 kohdan 4.2.1.1.2 mukaisesti) on kaikkien kestä vyysperheeseen kuuluvien interpoloi ntiperheiden 
suur in syklik ohtainen energiantar ve, ja testi ajetaan testiradalla, tiellä tai alustadynamometr illä. Testiajoneuv on 
syklik ohtaista energiantar vetta voidaan vielä lisätä, jotta se kattaa tulevat laajennukset .
1.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Valmistajan niin halutessa vanhenemisen vaikutukset voidaan testata koepenkissä. Testiä koske vat tekniset 
vaatimukset esitetää n tämän liittee n kohdassa 2.2.
1.4. Kestävy ystestin sijasta valmistaja voi tarvittaessa soveltaa tämän säännön kohdan 6.7.2 tauluk oissa 3A ja 3B 
(tapauksen mukaan) annettuja huononemisk ertoim ia.
1.5. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
Valmistajan pyynnöstä tutkimuslait os voi suor ittaa tyyppi 1 -testin ennen koko ajoneuvoa koskevan 
kestävyyst estin tai koepenkissä tehtä vän vanhenemist estin saattamista päät ökseen käyttämällä tämän säännön 
kohdassa 6.7.2 olevan tauluk on 3A mukaisia huononemisker toimia. Kun koko ajoneuvoa koskeva kestä vyystest i 
tai koepenkissä teht ävä vanhenemist esti on saatettu päätökseen, tutkimuslait os voi muuttaa tämän säännön 
liittee seen A2 kirjattuja tyyppihy väks yntätuloksi a korvaamalla edellä mainitun tauluk on mukaiset huononemis ­
kertoimet testissä mitatuilla tulok silla.
1.6. Huononemisk ertoim et määr itetään käyttämällä joko tämän liitte en kohdassa 1.2 ja, tapaukse n mukaan, kohdassa 
1.3 esitettyjä menete lmiä tai tämän liitteen kohdassa 1.4 tark oitetun tauluk on arvoja. Huononemisk ertoimien 
avulla varmistet aan, että ajoneuvo täyttää koko käyttöikänsä ajan tämän säännön kohdassa 6.3.10 asetetut 
pääst öjen raja-ar voja koskevat vaatimuks et.
1.7. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B.
Jos tyyppihy väks yntäviranom aiselle toimit etaan ajoneuvo, joka on saavu ttanut tämän liitteen lisäyksessä 3b 
kuvatun mallin A tai B mukaisen suunnit ellun käyttöiän ajokilometr imäärän, ja ajoneuvoll e tehdyn tyyppi 1 
-test in tulos täyttää tämän säännön kohdassa 6.3.10 kuvatun tauluk on 1B vaatimuks et, sen estämättä, mitä tässä 
liittee ssä määrätään, kest ävyysvaatimus katsotaan täytetyksi.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/568 26.11.2021  
2. TEKNISET VAATIMUK SET
2.1. Ajoneuv on valmistajan on koko ajoneuvon kestävyyst estissä käytettävä toimin tasyklinä tämän liitteen lisäyksessä 
3 kuvattua standardoitua maantiesykliä (SRC). Tämä testisykli jatkuu siihen asti, että ajoneuvo on saavu ttanut 
suunnit ellun käyttöikänsä.
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B:
Koko ajoneuvon kestä vyyste stiä varten ajoneuv on valmista jan on valittava yksi tämän liitteen lisäyksessä 3b 
kuvatuista ajosykleistä.
2.2. Vanhentamistesti koepenkissä
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
2.2.1. Kun vanhentamist estit suor itetaan koepenkissä, katalysaattor in ja/tai hiukkassuodattimen lämpöti lan mittauksissa 
on käytettä vä ajoneuvoa H.
Testissä on käytettävä tämän liitteen kohdassa 4 täsmennettyä polttoai netta.
2.3. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
On käytettävä tämän liitte en kohdissa 2.3.1 ja 2.3.2 kuvatun mukaista moottorityypille soveltuvaa koepenkissä 
suor itettavaa vanhentamiste stiä.
2.3.1. Kipinäsytytysmoottorilla varuste tut ajoneuvot
2.3.1.1. Koepenkissä vanhentaminen edellyttää koko pakokaasujen jälkikäsittelyjär jeste lmän asentamista vanhentamis ­
penkkiin.
Koepenkissä tehtävässä vanhentamisessa noudatetaan standardoitua koepenkkisykliä (Standard Benc h Cycle, SBC) 
koepenkin vanhentamisajan (Bench Agei ng Time, BAT) yhtälöllä lasketun ajan. BAT-yhtälöön tarvitaan 
syötetiedoiksi katalysaatt orin aika käyttölämpötilas sa -tiedot, jotka mitataan kohdassa 2.3.1.3 kuvaillulla 
standardoidulla maantiesyklillä (SRC).
2.3.1.2. Standardoitu penkkisykli SBC. Katalysaattorin standardoitu vanhentaminen koepenkissä tapahtuu SBC:n 
mukaisesti. SBC:tä noudateta an BAT-yhtälöllä lasket tu aika. SBC kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1.
2.3.1.3. Katalysaatt orin aika käyttölämpötilas sa -tiedot. Katalysaattori n lämpötila mitataan vähintään kahdella tämän 
liittee n lisäyksessä 3 kuvaillun SRC-syklin täydellisellä syklillä.
Katalysaatt orin lämpöti la mitataan testiajoneuv on kuumimman katalysaattor in kuumimmasta paikasta. 
Vaihtoeht oisesti lämpöti la voidaan mitata toisesta paikasta, kunhan se säädetään hyvän teknisen käytännön 
mukaisesti edustamaan kuumimmasta paikasta mitattua lämpöti laa.
Katalysaatt orin lämpötila mitataan vähintään yhden hertsin taajuudella (yksi mittaus sekunnissa).
Mitatut katalysaattor in lämpöti lat tauluk oidaan pylväskaa vioon siten, että lämpöti laryhmien ero on enintään 25 ° 
C.
2.3.1.4. Koepenkin vanhentamisaika lasketaan seuraa van BAT-yhtälön avulla:
te lämpötilar yhmän osalta = th e((R/T r) - (R/T v))
te yhteensä = te:n summa kaikkien lämpötilar yhmien osalta
koepenkin vanhentamisaika = A (te yhtee nsä)
jossa
A = 1,1 Tällä arvolla katalysaatt orin vanhentamisaikaa mukautetaan siten, että siinä otetaan 
huomioon muut huononemisen aiheuttajat kuin katalysaattor in 
lämpö vanheneminen.
R = Katalysaattorin terminen reaktiivisuus = 17 500FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/569  
th = Aika (tuntein a) mitattuna ajoneuvon katalysaattor in lämpöti lan pylväskaa vion 
tietyssä lämpötilar yhmässä, joka on mukaut ettu täyteen käyttöikään. Esim. jos 
pylväskaavio edustaa 400 km:ä ja käyttöikä on 160 000 km, kaikki pylväskaavion 
aikatiedot kerr otaan 400:lla (160 000 /400).
te 
yhteensä= Aika (tuntein a), joka kuluu katalysaattor in vanhentamiseen lämpöti lassa Tr 
katalysaattor in vanhentamispenkissä käyttämällä katalysaattor in 
vanhentamissykliä saman huononemisen aikaansaamiseksi, joka katalysaatt orille 
tapahtuu term isen deaktivoi tumisen takia 160 000 km:llä.
te ryhmän 
osalta= Aika (tuntein a), joka kuluu katalysaattor in vanhentamiseen lämpöti lassa Tr 
katalysaattor in vanhentamispenkissä käyttämällä katalysaattor in 
vanhentamissykliä saman huononemisen aikaansaamiseksi, joka katalysaatt orille 
tapahtuu term isen deaktivoitumisen takia Tv:n lämpöti laryhmässä 160 000 km:llä.
Tr = Katalysaattorin tehollinen vertailulämpötila (kelvineinä, K) koepenkissä 
vanhentamissyklin aikana. Tehollinen lämpötila on tasainen lämpöti la, joka johtaisi 
samaan vanhenemiseen kuin koepenkkisyklin aikana esiintyvät erilaiset lämpöti lat.
Tv = Maantiea jossa mitattu ajoneuv on katalysaatt orin lämpötilak aaviossa olevan 
lämpöti laryhmän keskilämpötila (kelvineinä, K).
2.3.1.5. SBC:n tehollinen vertailulämpöt ila. Standardoidun koepenkkisyklin (SBC) tehollinen vertailulämp ötila määr itetään 
käytettävälle katalysaatt orijärjeste lmän mallille ja vanhentamispenkille seuraa vasti:
a)Katalysaattorijär jestelmä n aika käyttöläm pötilassa -tiedot mitataan katalysaattor in vanhentamispenkissä SBC:n 
mukaisesti. Katalysaattori n lämpötila mitataan järjestelmän kuumimman katalysaattor in kuumimmasta 
paikasta. Vaihto ehtoisesti lämpötila voidaan mitata toisesta paikasta, kunhan se säädetään edustamaan 
kuumimmasta paikasta mitattua lämpötilaa.
Katalysaattorin lämpöti la mitataan vähintään yhden hertsin taajuu della (yksi mittaus sekunnissa) vähintään 20 
minuuttia kestä vän koepenkissä vanhentamisen aikana. Mitatut katalysaattor in lämpötilat tauluk oidaan 
pylväskaavioon siten, että lämpöti laryhmien ero on enintään 10 °C.
b)Tehollinen vertailulämpötila lasketaan BAT-yhtälön avulla muuttamalla vertailulämpötilaa (Tr) vähite llen, 
kunnes laskett u vanhentumisaika vastaa katalysaattor in lämpöti lakaav iossa esite ttyä todellista aikaa tai ylittää 
sen. Näin saata va lämpötila on katalysaatt orijärjestelm ää ja vanhentamispenkkiä koskeva tehollinen 
vertailuläm pötila SBC:ssä.
2.3.1.6. Katalysaatt orin vanhentamispenkki. Katalysaattorin vanhentamispenkki noudattaa SBC:tä ja tuottaa oikean 
pakokaasun virtauksen, pakokaasun koostumuksen ja pakokaasun lämpöt ilan katalysaattor in ilmansy öttöauk ossa.
Kaikkien koepenkissä teht ävässä vanhentamisessa käytettävien välineiden ja menett elyjen on tallennettava 
asianmukaisia tietoja (kuten mitatut ilman ja polttoaineen suhte et ja katalysaatt orin aika käyttöläm pötilassa 
-tiedot), jotta voidaan varmistaa, että koepenkissä tehtävä vanhentamistesti on dokumentoitu ja siitä käy ilmi, että 
katalysaatt oria on todella vanhennettu riittävästi.
2.3.1.7. Vaadittu testaus. Huononemisk ertoim ien laskemista varten testia joneuv olle on teht ävä vähintään kaksi tyyppi 1 
-test iä ennen päästöjenra joituslaitteiden vanhentamista koepenkissä ja vähintään kaksi tyyppi 1 -testiä sen jälkeen, 
kun koepenkissä vanhennetut pääst öjenrajoituslaitt eet on asennettu takaisin paikalleen.
Valmistaja voi suor ittaa lisät estejä. Huononemisk ertoim et on laskett ava tämän liitteen kohdassa 7 määr itellyllä 
laske ntamenetelmällä.
2.3.2. Puristussytytysmoott orilla varustetut ajoneuv otFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/570 26.11.2021  
2.3.2.1. Puristussytytysmoott orilla varuste ttuihin ajoneuvoihin, mukaan luettuina hybridiajone uvot, sovelletaan seuraa vaa 
koepenkissä toteute ttavaa vanhentamismenet elmää.
Koepenkissä vanhentaminen edellyttää jälkikäsittelyjär jeste lmän asentamista jälkikäsitt elyjär jestelmä n 
vanhentamispenkkiin.
Jos pakokaasun jälkikäsittelyjär jeste lmässä käytetään reagenssi a, koko ruiskutusjär jeste lmä on asennetta va ja sen 
on toim ittava vanhentamista varten.
Koepenkissä tehtävässä vanhentamisessa noudatet aan standardoitua dieselmoott orin koepenkkisykliä (SDBC) 
koepenkin vanhentamisk eston (BAD) yhtälöllä lasket tujen regenerointien/ri kinpoi stojen määrän ajan.
2.3.2.2. Standardoitu dieselmoott orin koepenkkisykli (SDBC). Standardoitu koepenkissä vanhentaminen tapahtuu SDBC:n 
mukaisesti. SDBC:tä noudatetaan BAD-yhtälöllä lasket tu aika. SDBC kuvaillaan tämän liitte en lisäyksessä 2.
2.3.2.3. Regenerointitiedot. Regenerointivälit mitataan vähintään kymmenellä tämän liittee n lisäyksessä 3 kuvaillun SRC- 
syklin täydellisellä syklillä. Vaihtoeht oisesti voidaan käyttää Ki-arvon määr ittelystä saatavi a aika välejä.
Myös mahdolliset rikinpoist ovälit otetaan huomioon valmistajan tieto jen perusteella.
2.3.2.4. Dieselmoott orin koepenkissä vanhentamisen kest o. Koepenkissä vanhentamisen kest o lasketaa n BAD-yhtälön 
avulla seuraa vasti:
Koepenkissä vanhentamisen kesto = 160 000 ajokilometr iä vastaavien regeneroint i- ja/tai rikinpoistojaksojen 
määrä (sen mukaan kumpi on suurem pi).
2.3.2.5. Vanhentamispenkki. Vanhentamispenkki noudattaa SDBC:tä ja tuottaa oike an pakokaasun virtauksen, 
pakokaasun koostumuksen ja pakokaasun lämpötilan jälkikäsitte lyjär jestelmän ilmansy öttöauk ossa.
Valmistajan on kirjattava regenerointien/ri kinpoi stojen (tarvittaessa) määrä, jotta voidaan varmistaa, että laite tta 
on tode lla vanhennettu riittäväst i.
2.3.2.6. Vaadittu testaus. Huononemisk ertoimien laske mista varten testiajoneuv olle H on tehtävä vähintään kaksi tyyppi 1 
-test iä ennen päästöjenra joituslaitteiden vanhentamista koepenkissä ja vähintään kaksi tyyppi 1 -testiä sen jälkeen, 
kun koepenkissä vanhennetut päästöjen rajoituslaitt eet on asennettu takaisin paikalleen. Valmistaja voi suor ittaa 
lisät estejä. Huononemisk ertoimet on lasket tava tämän liittee n kohdassa 7 määr itellyllä laskentame netelmällä ja 
tässä säännössä asetetta vien lisävaatimust en mukaisesti.
3. TESTIAJONEUV O
3.1. Testissä on käytettävä ajoneuv oa H. Sen on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa. Moottorin ja pilaantumista 
rajoi ttavien laitteiden on oltav a uusia. Ajoneuvo saa olla sama kuin tyyppi 1 -testiin varattu. Tässä tapauk sessa 
tyyppi 1 -testi on tehtävä sen jälkeen, kun ajoneuvolla on ajettu vähintään 3 000 km tämän liittee n lisäyksessä 3 
esitet tyä vanhentamissykliä.
3.1.1. Hybr idiajoneuvoista annetaan erityisiä vaatimuksia tämän liittee n lisäyksessä 4.
4. POL TTO AINE
Kestävy ystesti suor itetaan sopivalla kaupallisesti saatavissa olevalla polttoaineella.
5. AJONEUV ON HUOL TO JA SÄÄDÖT
Huolloissa, säädöissä ja ajoneuvon hallintalaitteiden käytössä on noudatetta va valmistajan suosituk sia. Jos koko 
ajoneuvon kestä vyyste stin aikana ajoneuvossa ilmenee vika, joka ei liity pääst öihin ja/tai polttoai neenkulutuks een 
ja/tai energiankulutuk seen, valmistaja voi korjata ajoneuv on ja jatkaa kestä vyystes tiä. Muussa tapauksessa 
valmista jan on kuultav a hyväks yntä viranomaista löytääk seen yhteisesti sovitun ratkaisun.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/571  
6. AJONEUV ON KÄYTTÖ RAD ALL A, TIELL Ä TAI ALUST ADYNAMOMETRILL Ä
6.1. Toimintasykli
Ajomatka saavut etaan radalla, tiellä tai rulladynamometr illä tämän liitteen lisäyksessä 3 esite ttävän 
ajosuunnitelman mukaisesti.
6.2. Kestävy ystestiä tai, valmista jan niin valite ssa, muutettua kestävyyst estiä jatket aan, kunnes ajoneuv o on saavu ttanut 
suunnit ellun käyttöikänsä.
6.3. Testilaitt eisto
6.3.1. Alustadynamometr i
6.3.1.1. Kun kestävyyst esti suor itetaan alustadynamometr illä, dynamometr in on oltava sellainen, että sillä voidaan ajaa 
tämän liittee n lisäyksessä 3 esitetty sykli. Dynamometr in on erityisesti oltav a varustett u iner tiaa ja ajovastusta 
simuloivilla järjestelmil lä.
6.3.1.2. Käytetään ajoneuvon H ajovastusker toim ia.
6.3.1.3. Ajoneuv on jäähdytysjär jeste lmän on toimitta va siten, että ajoneuvo toimii vastaav illa lämpötiloilla kuin maantiellä 
(öljy , vesi, pakojär jeste lmä ym.).
6.3.1.4. Muut testipenkin säädöt ja ominaisuudet katsotaan tarvittaessa samoiksi kuin tämän säännön liitteessä B5 esitetyt 
(esimerkiksi iner tia, joka voi olla mekaanista tai elektronista).
6.3.1.5. Ajoneuv o voidaan tarvittaessa siirtää toiseen penkkiin päästömittaust en suor ittamista varten.
6.3.2. Ajo radalla tai tiellä
Kun kestä vyystes ti suor itetaan radalla tai tiellä, ajoneuv on testimass an on oltav a sama kuin alustadynamometr illä 
suor itettavassa testissä.
7. EPÄPUHT AUSP ÄÄSTÖJEN MITT AAMINEN
Ensimmäinen testi tehdään, kun ajoneuv olla on ajettu 3 000 –5 000 km. Lisätest ejä tehdään 20 000 ajokilometr in 
(±400 km) kohdalla ja sen jälkeen 20 000 kilometr in (±400 km) välein tai useammin säännöllisin väliaj oin, 
kunnes suunnit eltu käyttöikä on tullut täyteen. Pakokaasupäästö t mitataan tämän säännön kohdassa 6.3 
määr itellyn tyyppi 1 -testin mukaisesti. Valmistaja n valinnan mukaan mikä tahansa edellä mainituista testeistä 
voidaan toistaa. Tällöin kaikkien toistettujen testien keskiar vo on katsotta va kyseistä ajokilometr imäärää 
koskevaksi arvoksi. Kun tason 1B edellyttämä suunniteltu käyttöikä on saavu tettu, WLTP:n kolmen ensimmäisen 
vaiheen päästötuloksia ei enää tarvitse kirjata erikse en.
Noudate ttavat raja-ar vot vahviste taan tämän säännön kohdassa 6.3.10.
Jos ajoneuvo on varustett u tämän säännön kohdassa 3.8.1 määr itellyllä jaksoittaisesti regeneroita valla 
järjestelmällä, ajoneuvon regener ointiajank ohta ei saa olla lähellä. Jos näin kuit enkin on, ajoneuvoll a on ajetta va 
regener oinnin loppuun asti. Jos regener ointi tapahtuu päästömittaust en aikana, on tehtävä uusi testi (joka käsittää 
myös esivakauttamisen), eikä ensimmäistä tulosta oteta lukuun.
Kaikki pakokaasupäästö tulok set piirretään ajomatkan funktiona pyöristettynä lähim pään kilometr iin, ja kaikkien 
mittauspistei den kautta piirretään pienimmän neliösumman menet elmällä saatu paras suoraso vitus.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/572 26.11.2021  
Taso 1A:
Tulokset hyväksytään huononemisker toimen laskentaan vain, jos suoralla olevat interpoloi tu 5 000 km:n piste ja 
suunnit ellun käyttöiän piste ovat edellä tark oitettujen rajoje n sisällä.
Tulokset ovat silti hyväks yttäviä, jos parhait en sovitettu suora leikkaa hyväksyntärajan negatiivisella 
kulmake rtoimella (5 000 km:n interpoloitu piste on ylem pänä kuin suunnit ellun käyttöiän piste) mutta 
suunnit ellun käyttöiän todellinen mittauspiste on raja-ar von alapuolella.
Taso 1B:
Tulokset hyväksytään huononemisk ertoim en laskentaan vain, jos suoralla olevat ekstrapoloitu 3 000 km:n piste ja 
suunnit ellun käyttöiän piste ovat edellä tark oitettujen rajoje n sisällä.
7.1. Pakokaasupäästöjen huononemisk erroin laske taan kullekin epäpuhtaudelle seuraavasti:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
jossa
Mi 1 == tason 1A osalta epäpuhtauden i päästön massa g/km interpol oituna 5 000 km:iin
tason 1B osalta epäpuhtauden i päästön massa g/km ekstrapoloituna 3 000 km:iin
Mi 2= epäpuhtauden i pääst ön massa g/km interpoloituna suunnit eltuun käyttöikään
Nämä interpol oidut arvot otetaan vähintään neljän desimaalin tarkkuudella ennen jakolaskua huononemis ­
kertoimen määr ittämisek si. Tulos pyöristetään kolmen desimaalin tarkkuuteen.
Jos huononemisker roin on pienempi kuin yksi, sen arvoksi otetaan yksi.
Valmistajan pyynnöstä kullekin epäpuhtaudelle laske taan ylimääräinen pakokaasupäästöjen huononemisk erroin 
seuraa vasti:
D . E . F . = Mi 2 – Mi 1
Jos edellä olevalla kaaval la laskettu ylimääräinen huononemisker roin on negat iivinen, sen arvoksi on asetetta va 
nolla.
Näiden täydentävien huononemisker toimien on noudatetta va samoja sääntöjä kuin tasoon 1A (4-vaiheinen 
WLTP) ja tasoon 1B (3-vaiheinen WLTP) liittyvien kertovien huononemisker toimien.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/573  
Lisäys 1 
Standardoitu koepenkkisykli (SBC) 
Tämä lisäys koskee ainoastaan tasoa 1A.
1. JOHD ANTO
Kestävy yden tarkastamisessa käytettävä vakiomuotoi nen vanhentamismenettely koostuu katalysaatt ori-happiantur i­
järjestelmän ja/tai ilma-polttoainesuht een antur ijärjestelmän vanhentamisesta koepenkissä, jossa noudatetaa n tässä 
lisäyksessä kuvailtua standardoitua koepenkkisykliä (SBC). SBC edellyttää, että vanhentamispenkin kanssa käytetään 
moottoria, joka syöttää kaasua katalysaatt oriin. SBC on 60-sekuntinen sykli, joka toist etaan tarvitta van usein 
vanhentamispenkissä laitteen vanhentamiseks i vaadittav ana aikana. SBC määr itellään katalysaattor in lämpötilan, 
moottorin ilma-poltt oainesuhteen ja ensimmäisen katalysaattor in eteen lisättävän lisäilman suihkutuksen määrän 
peruste ella.
2. KATALYSAA TTORIN LÄMPÖTIL AN SÄÄ TÖ
2.1. Katalysaattorin lämpöti la mitataan katalyyttiker roksessa kuumimman katalysaatt orin kuumimmasta paikasta. 
Vaihtoeht oisesti voidaan mitata syöttökaasun lämpöti la ja muuntaa se katalyyttike rroksen lämpötilaksi lineaar isella 
muuntimella, joka laske taan vanhentamisessa käytettä vän katalysaattor in mallista ja vanhentamispenkistä kerätyn 
vastaav uustiedon perustee lla.
2.2. Katalysaattorin lämpöti la säädetään siten, että se on stoikiometr isen toiminnan (01–40 sekunnin sykli) aikana 
vähintään 800 °C (±10 °C), valitsemalla oikea moottori n pyörimisnopeus, kuor mitus ja sytytysaika. Katalysaattorin 
suur immaksi lämpöti laksi syklin aikana säädetään 890 °C (± 10 °C) valitsemalla moottori n oikea ilma- 
polttoai nesuhde tauluk ossa C4 App1/2 määr itellyn ”rikkaan” vaiheen aikana.
2.3. Jos käytetään muuta vähimmäisläm pötilaa kuin 800 °C, enimmäislämpötilan on oltava sitä 90 °C korkeam pi.
Taulukko C4 App1/2
Standardoitu koepenkkisykli (SBC) 
Aika 
(sekuntia)Mootto rin ilma-polttoainesuhd eLisäilman 
suihkutus
1–40 Stoi kiometr inen, kun kuor mitus, sytytysaika ja moottori n pyörimisnopeus on 
säädetty siten, että katalysaattor in vähimmäisläm pötila on 800 °CEi ole
41–45 ”Rikas” (ilma-polttoai nesuhde on valittu siten, että katalysaattor in enimmäisläm pötila 
on koko syklin aikana 890 °C tai 90 °C korkeam pi kuin vähimmäislämpötila)Ei ole
46–55 ”Rikas” (ilma-polttoai nesuhde on valittu siten, että katalysaattor in enimmäisläm pötila 
on koko syklin aikana 890 °C tai 90 °C korkeam pi kuin vähimmäislämpötila)3 % (±1 %)
56–60 Stoi kiometr inen, kun kuor mitus, sytytysaika ja moottori n pyörimisnopeus on 
säädetty siten, että katalysaattor in vähimmäisläm pötila on 800 °C3 % (±1 %)FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/574 26.11.2021  
Kuva C4 App1/2
Standardoitu koepenkkisykli
3. VANHENT AMISPENKKIIN LIITT YVÄT VÄLINEET JA MENETTEL YT
3.1. Vanhentamispenkin rakenne. Vanhentamispenkin on tuotetta va oikea pakokaasun virtausnopeus, lämpöti la, ilman 
ja polttoai neen suhde, pakokaasun koostumus ja lisäilman suihkutus katalysaatt orin ilmansy öttöauk ossa.
Standardoitu vanhentamispenkki koostuu moottori sta, moottor inohjaimesta ja moottor idynamometr istä. Muut 
järjestely t voidaan hyväks yä (esim. koko ajoneuvo dynamometr in päällä tai poltin, joka tuottaa oikeat pakokaasuo ­
losuhtee t), kunhan katalysaattor in sisääntuloauk on olosuhte ille ja säätöomina isuuksi lle tässä lisäyksessä asetetut 
vaatimuks et täyttyvät.
Yksittäisessä vanhentamispenkissä pakokaasun virtaus voi olla jaettu useaan virtaan, kunhan jokainen 
pakokaasuvir ta täyttää tässä lisäyksessä asete tut vaatimuks et. Jos penkissä on useampi kuin yksi pakokaasuvir ta, 
useita katalysaattor ijärjestelmiä voidaan vanhentaa samanaikaisesti.
3.2. Pakojär jestelm än asennus. Koko katalysaatt ori-happiantur ijärj estelmä ja/tai ilma-polttoain esuhteen antur ijär­
jestelm ä sekä kaikki näitä kompone ntteja yhdistäv ät pakoputket asennetaan koepenkkiin. Sellaisten moottore iden 
osalta, joissa on useita pakokaasuvir toja (kuten jotkin V6- ja V8-moott orit), pakosar jaryhmät asennetaan yksitellen 
rinnakkain koepenkkiin.
Pakojär jestelm issä, jotka sisältävät useita linjakytk ettyjä katalysaattoreita, koko katalysaattor ijärjestelmä, joka sisältää 
kaikki katalysaatt orit, kaikki happiantur it ja/tai ilma-poltt oainesuhteen antur it ja kaikki niihin liittyvät pakoputket, 
asennetaan yksikk önä vanhentamista varten. Vaihto ehtoisesti voidaan vanhentaa kutakin yksittäistä katalysaattor ia 
erikseen asianmukainen aika.
3.3. Läm pötilamittaus. Katalysaattor in lämpötila mitataan lämpöpari lla, joka on asennettu katalyyttiker rokseen 
kuumimman katalysaattor in kuumimpaan kohtaan. Vaihto ehtoisesti voidaan mitata syöttöka asun lämpöti la 
katalysaatt orin ilmansy öttöauk ossa ja muuntaa se katalyyttike rroksen lämpöti laksi lineaar isella muuntimella, joka 
lasket aan vanhentamisessa käytettävän katalysaatt orin mallista ja vanhentamispenkistä kerätyn vastaavuustiedon 
peruste ella. Katalysaattor in lämpötila tallennetaan digitaalisesti yhden hertsin taajuu della.
3.4. Ilma-poltt oainesuhteen mittaus. Ilma-polttoainesuhde on mitattava (esimerkik si laajan mitta-alueen happiantur illa) 
mahdollisimman läheltä katalysaatt orin imu- ja ulospuhalluslaippoja. Näistä antureista saatava tieto tallennetaan 
digitaalisesti yhden hertsin taajuu della.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/575  
3.5. Pakokaasuvir ran tasapaino. On varmistetta va, että kunkin koepenkissä vanhennetta van katalysaatt orijärjeste lmän 
läpi kulkee oikea määrä pakokaasua (mitattuna grammoissa sekuntia kohti stoikiometr isissä oloissa, kun toleranssi 
on ±5 g/s).
Oikea virtausnopeus määr itellään sen mukaan, mikä olisi pakokaasun virtaus alkuperäisen ajoneuv on moott orissa 
tasaisella nopeudella ja tämän lisäyksen kohdassa 3.6 koepenkissä vanhentamiseen valitulla kuor mituk sella.
3.6. Asetukset. Moottorin pyörimisnopeus, kuor mitus ja sytytysaika valitaan siten, että katalyyttik erroksen lämpöti la on 
tasaisen stoikiometr isen toim innan aikana 800 °C (±10 °C).
Ilman suihkutusjär jestelmä säädetään siten, että ilmavir taus riittää tuottamaan 3,0 prosenttia happea (±0,1 %) 
tasaisessa stoikiometr isessä pakokaasuvir tauksessa juur i ennen ensimmäistä katalysaattor ia. Tyypillinen lukema 
katalysaatt oria edeltä vässä ilma-polttoainesuht een mittauspistees sä (joka vaaditaan tämän lisäyksen kohdassa 3.4) 
on lambda 1,16 (eli noin 3 % happea).
Kun ilmansuihkutus on päällä, ilma-polttoain esuhde säädetään ”rikkaak si” siten, että katalyyttiker roksen 
lämpöti laksi saadaan 890 °C (±10 °C). Tyypillinen ilma-poltt oainesuhde on tässä vaiheessa lambda 0,94 (noin 2 % 
CO).
3.7. Vanhentamissykli. Vakiomallisessa koepenkissä vanhentamisen menettelyissä käytetään standardoitua 
koepenkkisykliä (SBC). SBC toistetaan, kunnes koepenkissäv anhentamisajan (BAT) yhtälöllä laske ttu vanhentamisen 
määrä on saavu tettu.
3.8. Laadun varmistus. Tämän lisäyksen kohtien 3.3 ja 3.4 mukaiset lämpöti lat ja ilma-polttoainesuhde tarkistetaan 
säännöllisesti (vähintään 50 tunnin välein) vanhentamisen aikana. Tarpeellisilla mukautuksil la varmistetaan, että 
SBC:tä noudateta an asianmukaisesti koko vanhentamisprosessin ajan.
Kun vanhentaminen on saatettu päätökseen, vanhentamisprosessin aikana kerätyt katalysaattor in aika käyttöläm ­
pötilassa -tiedot tauluk oidaan pylväskaa vioon siten, että lämpöti laryhmien ero on enintään 10 °C. BAT-yhtälön ja 
vanhentamissykliä varten tämän liitte en kohdan 2.3.1.4 mukaisesti laske tun tehollisen vertailuläm pötilan avulla 
määr itellään, onk o katalysaatt oria todella lämpö vanhennettu oikea määrä. Koepenkissä vanhentamista jatketaan, 
jos laske tun vanhenemisa jan lämpö vaikutus on alle 95 prosenttia tavoitellusta lämpö vanhenemisesta.
3.9. Käynnistys ja pysäytys. On varmistetta va, ettei käynnistyksen tai pysäytyk sen aikana saavu teta katalysaattor in 
enimmäisläm pötilaa nopeaa huonontamista varten (esim. 1 050 °C). Tämän ehkäisemiseksi voidaan käyttää 
erityisiä käynnistys- ja pysäytysmenettely jä, joissa lämpöti la on matala.
4. R-TEKIJÄN KOKEELLINEN MÄÄRITTEL Y KOEPENKISS Ä VANHENT AMISEN MENETTEL YJÄ VARTEN
4.1. R-teki jä on katalysaattor in term isen reaktiivisuuden kerroin, jota käytetään koepenkissäva nhentamisajan (BAT) 
yhtälössä. Valmistajat voivat määr itellä R:n arvon kokee llisesti seuraavia menette lyjä noudattaen.
4.1.1. Sovellettavan koepenkkisyklin ja vanhentamispenkkilaittei den avulla vanhennetaan useita katalysaatt oreita 
(vähintään 3 samanmallista katalysaatt oria) eri lämpötiloissa, jotka vaihtelevat tavanomaisen käyttölämpötilan ja 
vahingoittumisen rajalämpötilan välillä. Mitataan pääst öt (tai katalysaatt orin tehott omuus (1 – katalysaatt orin 
teho)) pakokaasun kunkin kompon entin osalta. Varmistetaan, että lopulliset testituloks et ovat 1–2 kertaa 
pääst östandardia suuremmat.
4.1.2. Koepenkissä vanhentamisen sykliä varten arvioidaan R:n arvo ja lasketa an tämän liitteen kohdan 2.3.1.4 mukaisesti 
tehollinen vertailuläm pötila (Tr) jokaista koelämpötilaa varten.
4.1.3. Kunkin katalysaattor in osalta merkitään kaavioon pääst öt (tai katalysaatt orin tehott omuus) suhte essa 
vanhentamisaikaan. Tietojen perustee lla lasketaan pienimmän neliösumman regressiolinja. Jotta tietosarj aa 
voitaisiin käyttää tähän tark oitukse en, tiedoilla tulisi olla suunnilleen sama leikkauspiste välillä 0–6 400 km. 
Kaaviossa C4 App1/3 annetaan tästä esimerkki.
4.1.4. Kunkin vanhentamislämpötilan osalta lasketaan regressiolinjan kalte vuus.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/576 26.11.2021  
Kuva C4 App1/3
Esimerkki katalysaatt orin vanhenta misest a
4.1.5. Merkitään kunkin regressiolinjan kaltevuuden (joka on määr itelty tämän lisäyksen kohdan 4.1.4 mukaisesti) 
luonnollinen logaritmi (ln) kaavi oon pystyaks elille ja kääntei nen vanhentamislämpötila (1/(vanhentamislämpötila, 
K)) vaaka-ak selille. Tietojen perusteella lasketaan pienimmän neliösumman regressiolinja. Linjan kaltevuus on 
R-teki jä. Kuvassa C4 App1/4 annetaan tästä esimerkki.
4.1.6. Verrataan R-teki jää tämän lisäyksen kohdassa 4.1.2 käytettyyn alkuperäiseen arvoon. Jos laskettu R-teki jä eroaa 
alkuperäisestä arvosta enemmän kuin 5 prosenttia, valitaan uusi R-teki jä, joka on alkuperäisen ja lasket un arvon 
välillä, ja toist etaan tämän lisäyksen kohtien 4.1.2–4.1.6 vaiheet uuden R-teki jän määr ittelemiseksi. Toistetaan tämä 
prosessi, kunnes laskettu R-teki jä eroaa alle 5 prosenttia alun perin olete tusta R-teki jästä.
4.1.7. Verrataan pakokaasun kullekin kompone ntille määr iteltyjä R-teki jöitä toisiinsa. Käytetään BAT-yhtälössä pienintä 
R-teki jää (huonoin tapaus).
Kuva C4 App1/4
R-tekijän määr ittäminen
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/577  
Lisäys 2 
Standardoitu dieselmoottor in koepenkkisykli (SDBC) 
Tämä lisäys koskee ainoastaan tasoa 1A.
1. JOHD ANTO
Hiukkasloukkujen vanhentamisprosessissa regenerointien määrä on ratkaisevan tärkeä. Prosessi on tärkeä myös 
rikinpoistosyklejä vaativien järjestelmien (esim. typen oksideja varastoi vat katalysaattor it) osalta.
Standardoidussa dieselmoott orin koepenkissä vanhentamisen menettelyssä jälkikäsitt elyjär jeste lmää vanhennetaan 
koepenkissä, jossa noudatetaan tässä lisäyksessä kuvailta vaa standardoitua dieselmoottor in koepenkkisykliä (SDBC). 
SDBC edellyttää, että vanhentamispenkin kanssa käytetään moottori a, joka syöttää kaasua järjestelmää n.
SDBC:n aikana järjeste lmän regenerointi-ri kinpoi stostrat egiat säilyvät tavanomaisessa toimintatilassa.
2. Standardoidussa dieselmoott orin koepenkkisyklissä toist etaan SRC-syklin mukainen moottori n pyörimisnopeus ja 
kuor mitus määr iteltävän kestä vyystes tin aikana. Vanhentamisprosessin nopeuttamiseksi moottor in asetuksia 
koepenkissä voidaan muuttaa järjeste lmän kuor mitusaj an vähentämisek si. Esimerkik si polttoainee nruiskutuk sen 
ajoitusta tai pakokaasun takaisinkier rätysstrategiaa voidaan muuttaa.
3. VANHENT AMISPENKKIIN LIITT YVÄT VÄLINEET JA MENETTEL YT
3.1. Standardoitu vanhentamispenkki koostuu moottorista, moottori nohjaimesta ja moottori dynamometr istä. Muut 
järjestely t voidaan hyväks yä (esim. koko ajoneuvo dynamometr in päällä tai poltin, joka tuottaa oikeat pakokaasuo ­
losuhtee t), kunhan jälkikäsitte lyjär jestelmän sisääntuloauk on olosuhtei lle ja säätöomina isuuksi lle tässä lisäyksessä 
asetetut vaatimuks et täyttyvät.
Yksittäi sessä vanhentamispenkissä pakokaasun virtaus voi olla jaettu useaan virtaan, kunhan jokainen pakokaasuvir ta 
täyttää tässä lisäyksessä asetetut vaatimukset. Jos penkissä on useam pi kuin yksi pakokaasuvir ta, useita jälkikäsittely ­
järjestelmiä voidaan vanhentaa samanaikaisesti.
3.2. Pakojär jestelmä n asennus. Koko jälkikäsitt elyjär jestelmä sekä kaikki komponentt eja yhdistäv ät pakoputket asennetaan 
koepenkkiin. Sellaisten moottor eiden osalta, joissa on useita pakokaasuvir toja (kuten jotkin V6- ja V8-moott orit), 
pakosar jaryhmät asennetaan erikse en koepenkkiin.
Koko jälkikäsitt elyjär jestelmä asennetaan yksikkönä vanhentamista varten. Vaihtoeht oisesti voidaan vanhentaa 
kutakin yksittäistä osaa erikseen asianmukainen aika.
Jos pakokaasun jälkikäsitte lyjär jestelmässä käytetään reagenssia, koko ruiskutusjär jeste lmä on asennettav a ja sen on 
toim ittava vanhentamista varten.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/578 26.11.2021  
Lisäys 3 
Standardoitu maantiesykli (SRC) 
1. JOHD ANTO
Standardoitu maantiesykli (SRC) on ajoneuv on H ajokilometrejä kerr yttävä sykli. Ajoneuv oa voidaan ajaa testiradalla tai 
dynamometr illä, jolla kertyy ajokilometrejä.
Syklissä on 7 kier rosta 6 km:n radalla. Kier roksen pituutta voidaan muuttaa kilometr imäärän kertymisen mukaisesti.
Standardoitu maantiesykli
Kier ros Kuvaus Tyypillinen kiihtyvyys m/s2
1 (moottorin käynnistys) Joutokä yntiä 10 sekuntia 0
1 Maltillinen kiihdytys nopeut een 48 km/h 1,79
1 Tasainen ajo nopeudella 48 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
1 Maltillinen hidastus nopeuteen 32 km/h –2,23
1 Maltillinen kiihdytys nopeut een 48 km/h 1,79
1 Tasainen ajo nopeudella 48 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
1 Maltillinen hidastus pysäytykse en –2,23
1 Joutokä yntiä 5 sekuntia 0
1 Maltillinen kiihdytys nopeut een 56 km/h 1,79
1 Tasainen ajo nopeudella 56 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
1 Maltillinen hidastus nopeuteen 40 km/h –2,23
1 Maltillinen kiihdytys nopeut een 56 km/h 1,79
1 Tasainen ajo nopeudella 56 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
1 Maltillinen hidastus pysäytykse en –2,23
2 Joutokä yntiä 10 sekuntia 0
2 Maltillinen kiihdytys nopeut een 64 km/h 1,34
2 Tasainen ajo nopeudella 64 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
2 Maltillinen hidastus nopeuteen 48 km/h –2,23
2 Maltillinen kiihdytys nopeut een 64 km/h 1,34
2 Tasainen ajo nopeudella 64 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
2 Maltillinen hidastus pysäytykse en –2,23
2 Joutokä yntiä 5 sekuntia 0
2 Maltillinen kiihdytys nopeut een 72 km/h 1,34
2 Tasainen ajo nopeudella 72 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
2 Maltillinen hidastus nopeuteen 56 km/h –2,23
2 Maltillinen kiihdytys nopeut een 72 km/h 1,34
2 Tasainen ajo nopeudella 72 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
2 Maltillinen hidastus pysäytykse en –2,23
3 Joutokä yntiä 10 sekuntia 0
3 Voimakas kiihdytys nopeuteen 88 km/h 1,79FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/579  
Kier ros Kuvaus Tyypillinen kiihtyvyys m/s2
3 Tasainen ajo nopeudella 88 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
3 Maltillinen hidastus nopeuteen 72 km/h –2,23
3 Maltillinen kiihdytys nopeut een 88 km/h 0,89
3 Tasainen ajo nopeudella 88 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
3 Maltillinen hidastus nopeuteen 72 km/h –2,23
3 Maltillinen kiihdytys nopeut een 97 km/h 0,89
3 Tasainen ajo nopeudella 97 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
3 Maltillinen hidastus nopeuteen 80 km/h –2,23
3 Maltillinen kiihdytys nopeut een 97 km/h 0,89
3 Tasainen ajo nopeudella 97 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
3 Maltillinen hidastus pysäytykse en –1,79
4 Joutokä yntiä 10 sekuntia 0
4 Voimakas kiihdytys nopeuteen 129 km/h 1,34
4 Vapaa rullaus nopeut een 113 km/h –0,45
4 Tasainen ajo nopeudella 113 km/h puolen kier roksen ajan 0
4 Maltillinen hidastus nopeuteen 80 km/h –1,34
4 Maltillinen kiihdytys nopeut een 105 km/h 0,89
4 Tasainen ajo nopeudella 105 km/h puolen kier roksen ajan 0
4 Maltillinen hidastus nopeuteen 80 km/h –1,34
5 Maltillinen kiihdytys nopeut een 121 km/h 0,45
5 Tasainen ajo nopeudella 121 km/h puolen kier roksen ajan 0
5 Maltillinen hidastus nopeuteen 80 km/h –1,34
5 Kevyt kiihdytys nopeuteen 113 km/h 0,45
5 Tasainen ajo nopeudella 113 km/h puolen kier roksen ajan 0
5 Maltillinen hidastus nopeuteen 80 km/h –1,34
6 Maltillinen kiihdytys nopeut een 113 km/h 0,89
6 Vapaa rullaus nopeut een 97 km/h –0,45
6 Tasainen ajo nopeudella 97 km/h puolen kier roksen ajan 0
6 Maltillinen hidastus nopeuteen 80 km/h –1,79
6 Maltillinen kiihdytys nopeut een 104 km/h 0,45
6 Tasainen ajo nopeudella 104 km/h puolen kier roksen ajan 0
6 Maltillinen hidastus pysäytykse en –1,79
7 Joutokä yntiä 45 sekuntia 0
7 Voimakas kiihdytys nopeuteen 88 km/h 1,79
7 Tasainen ajo nopeudella 88 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
7 Maltillinen hidastus nopeuteen 64 km/h –2,23
7 Maltillinen kiihdytys nopeut een 88 km/h 0,89
7 Tasainen ajo nopeudella 88 km/h neljäsosakier roksen ajan 0FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/580 26.11.2021  
Kier ros Kuvaus Tyypillinen kiihtyvyys m/s2
7 Maltillinen hidastus nopeuteen 64 km/h –2,23
7 Maltillinen kiihdytys nopeut een 80 km/h 0,89
7 Tasainen ajo nopeudella 80 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
7 Maltillinen hidastus nopeuteen 64 km/h –2,23
7 Maltillinen kiihdytys nopeut een 80 km/h 0,89
7 Tasainen ajo nopeudella 80 km/h neljäsosakier roksen ajan 0
7 Maltillinen hidastus pysäytykse en –2,23
Standardoitu maantiesykli esitetään kaavion muodossa seuraavasti:
FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/581  
Lisäys 3b 
Ajokilometrejä kerr yttävät syklit 
Tämä lisäys koskee ainoastaan tasoa 1B.
Valmistaj an on valittava yksi seuraavista kolmesta syklistä koko ajoneuv on kestävyyst estiä varten
1.Malli A
Ajotapa Etäisyyssuhde
Tavanomainen ajo Kaikki a ajotapoja (jout okäynti, kiihdytys, hidastus, 
tasainen nopeus) on käytettävä alle 60 km/h:n 
nopeudessayli 60 %
Ajo suurella nopeudella Tasainen nopeus sen mukaan, kumpi on pienem pi, 
100 km/h vai V_maxyli 20 %
muut hyvän teknisen käytännön mukaan ei erityisiä vaatimuks ia niin kauan 
kuin edellä mainitut peruste et 
pysyvät
2.Malli B
Ajotapa Etäisyyssuhde
Liikk eellelähtöjen 
lukumäärä pysähdyk sistäyli 20 kertaa tunnissa
Ajo suurella nopeudella Tasainen nopeus sen mukaan, kumpi on pienem pi, 
100 km/h vai V_maxyli 8 %
Keskimääräinen nopeus alle 45 km/h
muut Kaikki a ajotapoja (jout okäynti, kiihdytys, hidastus, 
tasainen nopeus) on käytettä vä
Odotet tu tiukem pi ajotap a kuin tauluk ossa 
C4/App3b.1, kun kyseessä on huonontaminen
Taulukko C4/App3b.1
ajotila Ajo-olosuhteet Toiminta-aika (s) Kumulatiivinen aika (s)
1 Joutokä ynti 10 10
2 Kiihdytys: 0 → 60 km/h 30 40
3 Tasainen nopeus: 60 km/h 15 55
4 Hidastus: 60 → 30 km/h 15 70
5 Kiihdytys: 30 → 60 km/h 15 85
6 Tasainen nopeus: 60 km/h 15 100
7 Hidastus: 60 → 0 km/h 30 130
8 toistetaan 1–7 yhdek sän kertaa 1 170 1 300
9 Joutokä ynti 10 1 310
10 Kiihdytys: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/582 26.11.2021  
ajotila Ajo-olosuhteet Toiminta-aika (s) Kumulatiivinen aika (s)
11 Tasainen nopeus: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12 Hidastus: 100 → 0 km/h 50 1 600
13 toistetaan 1–12, kunnes käyttöikä saavu tettu
(*) 100 km/h tai V_max sen mukaan, kumpi näistä on alempi
(**) Ajoneuv ot, joiden moottorin iskutilavu us on enintään 0,660 l, pituus enintään 3,40 m, leveys enintään 1,48 m ja korkeus 
enintään 2,00 m ja joissa on kuljetta jan istuimen lisäksi enintään kolme istuinta ja joiden hyötykuor ma on enintään 350 kg.
3.Liitt een C4 lisäyksessä 3 kuvattu standardoitu maantiesykli (SRC)FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/583  
Lisäys 4 
Hybr idiajoneuv oja koskevat erityiset vaatimuks et 
1. JOHD ANTO
1.1. Tässä lisäyksessä esite tään OVC-HEV - ja NOVC-HEV -ajoneuvojen tyyppi 5 -testiä koskevat erityiset vaatimuks et tämän 
lisäyksen kohtien 2 ja 3 mukaisesti.
2. Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A:
OVC-HEV -ajoneuv ot:
Sähk öenergian/v oiman varastointilait etta saa ladata kahdesti päivässä ajomatkaa kerr ytettäessä.
REESS-jär jestelmä ä käyttäen ajetun kilometr imäärän on oltav a pienem pi kuin suunnit eltu käyttöikä kerro ttuna 
kyseisen ajoneuvon kaikkien laske ttujen käyttöt ekijöiden UF j summalla varausta purkavan tyyppi 1 -test in alusta 
vaiheeseen j.
Vaihe j vastaa siirtymäsyklin viimeistä vaihetta, joka on varausta purka van tyyppi 1 -testin lopussa.
Ajomatkaa kerrytettäessä on ajetta va kuljettajan valittavi ssa olevassa ajotilassa, joka tulee käyttöön aina, kun ajoneuvo 
käynniste tään (ensisi jainen ajotila), tai valmista jan suosittelemassa ajotilassa (jos ensisijaista ajotilaa ei ole 
käytettä vissä), mikäli tutkimuslait os suostuu siihen.
Ajomatkaa kerr ytettäes sä vaihtaminen toiseen hybr iditilaan on sallittua, jos se on tarpeen ajomatkan kerr yttämisen 
jatkamiseksi, mikäli tutkimuslait os suostuu siihen.
Päästömittaukset tehdään samoissa olosuhtei ssa kuin liitte en B8 kohdassa 3.2.5 esite tään.
3. NOVC-HEV -ajoneuv ot:
Ajomatkaa kerrytettäessä on ajetta va kuljettajan valittavi ssa olevassa ajotilassa, joka tulee käyttöön aina, kun ajoneuvo 
käynniste tään (ensisi jainen ajotila), tai valmista jan suosittelemassa ajotilassa (jos ensisijaista ajotilaa ei ole 
käytettä vissä), mikäli tutkimuslait os suostuu siihen.
Päästömittaukset tehdään samoissa olosuhtei ssa kuin tyyppi 1 -testissä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/584 26.11.2021  
LIITE C5 
Moottor iajoneuv ojen sisäinen valv ontajär jeste lmä (OBD-jär jestelmä) 
1. JOHD ANTO
Tässä liittees sä esitet ään moottori ajoneuvojen pääst öjen rajoittamiseen liittyvien sisäisten valvon tajär jeste lmien 
(OBD-jär jeste lmien) toim inta.
2. VARA TTU
3. VAATIMUK SET JA TESTIT
3.1. Kaikkiin ajoneuvoihin on asennettava sisäinen valvont ajärjestelmä (OBD-jär jestelmä), joka on suunnit eltu, 
rakennettu ja asennettu sillä tavoin, että se kykenee ilmoittamaan erilaisesta kulumisesta ja vioista koko 
ajoneuvon käyttöiän ajan. Tältä osin tyyppihy väks yntävi ranomaisten on hyväks yttävä se, että ajoneuvois sa, 
joilla on ajettu enemmän kuin suunnit ellun käyttöiän mukainen matka (määr itelty tämän säännön kohdan 6.7 
mukaisesti, viitattu tämän liitteen kohdassa 3.3.1), OBD-jär jestelmän toimin ta voi olla heiken tynyt siten, että 
tämän säännön kohdan 6.8.2 tauluk on 4A tai 4B (tapauksen mukaan) mukaiset OBD-jär jeste lmää koskevat 
pääst örajat voivat ylittyä, ennen kuin järjestelmä ilmoittaa viasta ajoneuvon kuljettajal le.
3.1.1. Ajoneuv on tarkastuk seen, vianmäär itykseen, huolto on tai korjauks een tarvittavaa pääsyä ajoneuvon sisäiseen 
valvon tajär jeste lmään ei saa rajoittaa, ja pääsy on standardoita va. Kaikkien ajoneuvon päästöihin liittyvien 
vikak oodien on oltav a tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan kohdan 6.5.3.5 mukaisia.
3.2. OBD-jär jestelmän on oltav a siten suunniteltu, rake nnettu ja ajoneuvoon asennettu, että ajoneuv o täyttää tässä 
liitte essä esitetyt vaatimuks et tavanomaisissa käyttöolosuht eissa.
3.2.1. OBD-jär jestelmän toimin nan keskeyttäminen tilapäisesti
3.2.1.1. Valmistaja voi määr itellä järjeste lmään toimintakesk eytyksen, jos polttoaineen vähyys vaikuttaa järjeste lmän 
toimintakykyyn. Tällaista keskeytystä ei saa esiintyä, jos polttoainetta on enemmän kuin 20 prosenttia säiliön 
nimellistila vuudesta.
3.2.1.2. Valmistaja voi määr itellä OBD-jär jestelmää n toimintakesk eytyks en, jos ympäristön lämpöti la moottori a 
käynnist ettäessä on alle 266 K (–7 °C) tai ollaan yli 2 440 metr in korkeudessa meren pinnasta, sillä 
edellytyksellä, että valmistaja toimittaa tieto ja ja/tai tekni sen laskelma n, jotka osoittavat riittävän perusteellisesti, 
että valvont a olisi epäluotet tava näissä olosuhte issa. Valmistaj a voi pyytää lupaa määr itellä OBD-jär jestelmään 
toimintakesk eytys myös muissa käynnistyslämpötiloissa, jos valmista ja osoittaa viranomaisille antamissaan 
tiedoissa ja/tai teknisessä laskelmas sa, että vianmäär itys epäonnistuu mainituissa olosuhtei ssa. Vianilmaisimen 
ei tarvitse syttyä, jos OBD-jär jestelmää koske vat päästör ajat ylittyvät regenerointivaiheessa, ellei tällöin havaita 
vikaa.
3.2.1.3. Ajoneuv oissa, joihin voidaan asentaa voimanulosoton kytke ntälaitteita, valvon talaitteiden toimintak eskeytys on 
sallittu sillä edellytyksellä, että se tapahtuu vain kytken tälaitteen ollessa kytkettynä.
Tämän kohdan määrä ysten mukaisten tapaust en lisäksi valmista ja voi määr itellä OBD-jär jestelmään tilapäisen 
toimintakesk eytyksen seuraa vissa tilanteissa:
a)polttoai nevaatimuksi ltaan joustavien nk. flex-fuel-ajone uvojen tai yhdellä/kahdella polttoaineella toimivien 
kaasua joneuvojen osalta 1 minuutin ajan polttoai netä ytön jälkeen siten, että elektroninen valvonta yksikkö 
voi tunnistaa polttoai neen laadun ja koostumuk sen
b)kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta 5 sekunnin ajan polttoaineen kytkennän jälkeen siten, 
että moottorin parametr it voidaan säätää uudelleen
c)valmista ja voi poike ta näistä aikarajo ista, jos se voi osoittaa, että polttoai neensy öttöjär jeste lmän 
vakauttaminen polttoaineen lisäyksen tai vaihdon jälkeen kestää perustelluista tekni sistä syistä pitempään. 
OBD-jär jeste lmä on joka tapaukse ssa kytkettä vä takaisin päälle, joko heti kun polttoaineen laatu ja 
koostumus on tunnistettu tai heti kun moottorin parametr it on säädetty uudelleen.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/585  
3.2.2. Sytytyskatk o – kipinäsytytysmoott orilla varustetut ajoneuv ot
3.2.2.1. Valmistajat voivat soveltaa tietyissä moottor in pyörimisnopeus- ja kuor mitusolosuhteissa sytytyskatk oja 
koskevaan vianilmaisuun suurempaa raja-ar voa kuin viranomaisille ilmoitettu, jos viranomaisille voidaan 
osoittaa, että havainnot olisivat epäluotetta via pienem pää raja-ar voa käytettäes sä.
3.2.2.2. Jos valmistaja voi osoittaa viranomaisille, että sytytyskatk ojen suur ten osuuk sien havaitseminen ei ole vielä 
toteutet tavissa tai että sytytyskatk oja ei voida erottaa muista vaikutuksista (esimerkiksi tienpinnan epätasaisuus, 
vaiht een vaihtaminen, häir iöt välittömäst i moottorin käynnistämisen jälkeen), sytytyskatk ojen valvon ta voidaan 
keskeyttää mainituissa olosuhteissa.
3.2.3. Heik entyminen tai vika voidaan tunnistaa ajosyklin ulkopuolella (kuten moottori n sammuttamisen jälkeen).
3.3. Testien kuvaus
3.3.1. Testit suor itetaan tämän liitteen lisäyksen 1 mukaista menette lyä noudattaen ajoneuv olle, jolle on jo tehty tämän 
säännön liitteen C4 mukainen tyyppi 5 -kest ävyyst esti. Testit suor itetaan tyyppi 5 -kestä vyystest in päätteeksi.
Jos tyyppi 5 -kestä vyystest iä ei suor iteta tai jos valmista ja tätä pyytää, voidaan OBD-jär jeste lmän testaamiseen 
käyttää sopivalla tavalla sisääna jettua, samaa tyyppiä edustav aa ajoneuvoa.
3.3.2. OBD-jär jestelmän on ilmoite ttava pääst öihin vaikuttavan kompon entin tai järjeste lmän vika silloin, kun päästöt 
vian vuoksi ylittä vät jonkin tämän säännön kohdassa 6.8.2 vahvist etuista OBD-jär jestelm ää koske vista 
pääst örajoista.
3.3.2.1. Tämän säännön kohdassa 6.3.10 annettujen päästör ajojen mukaisesti tyyppihy väks yttävien ajoneuvojen OBD- 
järjestelmää koskevat päästör ajat esitetää n tämän säännön kohdassa 6.8.2 olevissa tauluk oissa 4A ja 4B 
(tapauksen mukaan).
3.3.3. Kipinäsytytysmoott orilla varuste ttujen ajoneuv ojen valvonnalle asetettavat vaatimuks et
Kohdan 3.3.2 vaatimusten täyttämiseksi OBD-jär jestelmä n on valvotta va vähintään seuraa via:
3.3.3.1. Katalysaattor in toimintatehon heikkeneminen muiden hiilivetyjen kuin metaanin (NMHC) ja typen oksidien 
pääst öjen osalta. Valmistaj at voivat valvoa etummaista katalysaatt oria erikse en tai yhdessä lähinnä sijai tsevan 
katalysaatt orin (sijai tsevien katalysaatt orien) kanssa. Katalysaattorissa tai katalysaattor iyhdiste lmässä katsotaan 
olevan häir iö, jos päästöt ylittävät tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaiset OBD-jär jestelmää koskevat NMHC- 
tai NO x-päästör ajat.
3.3.3.2. Sytytyskatk ojen esiintyminen moottorin toiminta-alueella, jonka seuraa vat kuvaa jat rajaa vat:
a)suur in pyörimisnopeus on joko 4 500 rpm tai 1 000 rpm suurem pi kuin suur in nopeus tyyppi 1 -testin 
aikana sen mukaan, mikä arvoista on pienem pi
b)perusmomenttikuvaaj a (eli moottorin kuor mitus vaihte en ollessa vapaalla)
c)seuraa via moottori n toimintapisteitä yhdistäv ä jana: perusmomentin arvo pyörimisnopeudella 3 000 rpm ja 
kohdan a mukaisesti määr itetyllä pyörimisnopeuden suur immalla arvolla, kun paine moottorin imusar jassa 
on 13,33 kPa pienem pi kuin perusmomentilla mitattu paine.
3.3.3.2.1. Sytytyskatk ojen valvonta:
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1B:
a)Katalysaatt orin suojaaminen. Katalysaattori n vaur ioita liiallisen lämmön vuoksi aiheuttavia moott orin 
sytytyskatk oja on valvotta va 200 kier roksen välein kohdassa 3.3.3.2 määr itellyllä alueella.
Jos moottori n sytytyskatk ojen arvioitu osuus on alle 5 prosenttia, rajaksi voidaan asettaa 5 prosenttia.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/586 26.11.2021  
b)Päästöra jan ylittyminen. Päästöra jan ylittymisen aiheuttavia moottorin sytytyskatk oja on valvotta va 1 000
kier roksen välein kohdassa 3.3.3.2 määr itellyllä alueella.
Jos moottori n sytytyskatk ojen arvioitu osuus on alle 1 prosentti, rajaksi voidaan asettaa 1 prosentti.
3.3.3.3. Happiantur in kuluminen
Kaikkien tämän liittee n vaatimusten mukaisesti katalysaatt orin vikojen seurantaan tark oitet tujen ja asennettujen 
happiantureiden kulumista on valvotta va.
3.3.3.4. Jos OBD-jär jestelmä on toiminnassa valitulla polttoaineella, muut päästöjen rajoitusjär jestelmän kompone ntit tai 
järjestelmät tai päästöihin vaikutta vat käyttö voimalai tteen komponentit tai järjeste lmät, jotka ovat yhte ydessä 
tieto koneeseen ja joiden vioittuminen voi johtaa jonkin tämän säännön kohdan 6.8.2 tauluk oiden 4A ja 4B 
mukaisen (tapauk sen mukaan) OBD-jär jestelmä ä koskevan pääst örajan ylittymiseen.
Seuraav assa on suuntaa-antava luette lo edustavista kompon enteista ja järjeste lmistä:
a)pakokaasujen takaisinkier rätysjär jestelmä
b)polttoai nejär jestelm ä
c)lisäilmaj ärjestelmä
d)venttiilienaj oitusjär jestelm ä
e)ilmanpai neantur i
f)imuilman paineantur i
g)imuilman lämpötila-anturi
h)ilma virta-antur i
i)moottorin jäähdytysnesteen lämpöti la-antur i
j)kuristimen antur i
k)sylint erin tunnistusantur i
l)kammen kier tokulma-an turi.
3.3.3.5. Muita päästöihin vaikuttavia käyttövoimalaitt een kompone ntteja, jotka ovat yhte ydessä tieto koneeseen, mukaan 
luettuna nämä toim innot mahdollistavat antur it, valvotaan virtapiir in eheyde n osalta, jos niitä ei valvota 
muutoi n.
3.3.3.6. Hiilivetysäiliön tyhjentymistä ohjaa vaa sähk öistä järjestelmää on valvotta va vähintään virtapiir ien eheyde n 
osalta.
3.3.3.7. Ainoastaan taso 1A:
Suorar uiskutteist en kipinäsytytysmoottor ien vikoja, joiden vuoksi päästöt voivat ylittää tämän säännön 
kohdassa 6.8.2 vahviste tut hiukkasia koskevat OBD-päästöra jat, on valvotta va tässä liitteessä puristussytytys ­
moottor eille asetettujen vaatimusten mukaisesti.
3.3.4. Puristussytytysmoott orilla varustettujen ajoneuvojen valvon nalle asetetta vat vaatimuks et
Tämän liitte en kohdan 3.3.2 vaatimusten täyttämiseksi OBD-jär jestelmän on valvotta va vähintään seuraa via:
Taso 1A:
3.3.4.1. Katalysaattor in toimintat ehon heikkenemine n, jos ajoneuvossa on katalysaatt ori.
3.3.4.2. Hiukkasloukun toiminta ja eheys, jos ajoneuvossa on hiukkasloukku.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/587  
3.3.4.3. Polttoaineenrui skutusjär jeste lmään kuuluvat annoste lun ja ajoitukse n sähk öiset säätimet virtapiir ien eheyd en ja 
laitteiden toimivuuden osalta.
3.3.4.4. Muut pääst öjenrajoi tusjär jestelmän kompon entit tai järjestelmät tai päästöihi n vaikutta vat, tieto koneeseen 
yhte ydessä olevat käyttövoimalaitt een kompone ntit tai järjestelmät , joiden vioittuminen voi johtaa jonkin 
tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaisen OBD-jär jestelmää koske van päästör ajan ylittymiseen. Tällaisia 
kompone ntteja tai järjestelmiä ovat esimerkik si ilmavir tauksen massaa ja tilavuutta (sekä lämpötilaa), 
ahtopainetta ja imusar jan painetta valvo vat ja säätävät laitteet (sekä antur it, jotka mahdollistavat nämä 
toiminnot).
3.3.4.5. Muita päästöihin vaikuttavia käyttövoimalaitt een kompone ntteja, jotka ovat yhte ydessä tieto koneeseen, 
valvotaa n virtapiir in eheyden osalta, jos niitä ei valvota muutoin.
3.3.4.6. Pakokaasujen takaisinkier rätysjär jeste lmän vikaantuminen ja tehon heikkeneminen.
3.3.4.7. Reag enssia käyttäv än NO x-jälkikäsitt elyjär jestelmän ja reagenssinannost elujär jestelmän vikaantuminen ja tehon 
heikke neminen.
3.3.4.8. Reag enssia käyttämättöm än NO x-jälkikäsitt elyjär jestelmän vikaantuminen ja tehon heikke neminen.
Taso 1B:
Kaikkia pääst öihin vaikuttavi a käyttövoimalaittee n komponentt eja, jotka ovat yhte ydessä tietok oneeseen, 
valvotaa n virtapiir in eheyden osalta.
Virtapiir ien valvon taluette lo:
a) ilmanpai neantur i
b) imuilman paineantur i
c) imuilman lämpötila-anturi
d) ilma virta-antur i
e) moottorin jäähdytysnesteen lämpöti la-antur i
f) kuristimen antur i
g) sylint erin tunnistusantur i
h) kammen kier tokulma-an turi
i) ruiskutuksen ajoitusanturi
j) ruiskutuksen määränsäätö antur i
k) ruiskutuksen lämpötila-anturi
l) ruiskutuksen paineantur i
m) öljyn lämpöti la-antur i
n) öljyn paineantur i
o) pakokaasun lämpötila-anturi
p) pakokaasun paineantur i.
3.3.5. Valmistajat voivat osoittaa tyyppih yväk syntä viranomaiselle, että tiettyjä komponentt eja tai järjestelmiä ei 
tarvitse valvoa, jos niiden rikkoutuessa tai ne poist ettaessa päästöt eivät ylitä tämän säännön kohdassa 6.8.2 
vahvist ettuja OBD-jär jeste lmää koskevi a päästör ajoja.
3.3.5.1. Ainoastaan taso 1A:
Seuraav ien laitteiden rikkoutumista tai poistamista olisi kuitenkin valvotta va (jos poistaminen aiheuttaisi tämän 
säännön kohdan 6.3.10 mukaisesti sovelletta vien päästöra jojen ylittymisen):
a)puristussytytysmoott oreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenra joituslaitteeseen liitett y 
hiukkasloukkuFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/588 26.11.2021  
b)puristussytytysmoott oreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjen rajoituslaitt eeseen liitet ty typen 
oksidien jälkikäsitt elyjär jestelmä
c)puristussytytysmoott oreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenra joituslaitteeseen liitett y 
dieselmoott orin hapetuskatalysaattori (DOC).
3.3.5.2. Ainoastaan taso 1A:
Tämän liitteen kohdassa 3.3.5.1 tark oitettuja laitteita on valvotta va myös kaikkien sellaisten vikojen osalta, 
joiden seurauk sena olisi tämän säännön kohdassa 6.8.2 vahvistettujen soveltuvien OBD-jär jestelm ää koskevie n 
pääst örajojen ylittyminen.
3.4. Jokainen moottori n käynnistys aloittaa sarjan tarkastuksia, jotka viedään loppuun saakka ainakin kerr an, jos 
toimitaan asianmukaisissa testaus olosuhteissa. Testausolosuhteet on valittava siten, että ne kaikki saavu tetaan 
tavanomaisessa tyyppi 1 -test in mukaisessa ajossa.
3.5. Vianilmaisimen aktivointi
3.5.1. OBD-jär jestelmässä on oltava vianilmaisin, joka on selke ästi ajoneuvon kuljetta jan nähtävillä. Vianilmaisinta ei 
saa käyttää mihinkään muuhun tark oitukse en kuin osoittamaan kuljettajal le hätäkä ynnistyksen, päästöjen rajoi ­
tusjär jeste lmän perussäätötilan tai varakä yntitoiminnon. Vianilmaisimen on näyttäv ä kaikissa valaistusolo ­
suht eissa. Aktivoiduttuaan ilmaisimen on näytettävä standardin ISO 2575 mukainen symboli. Ajoneuv oon ei 
saa asentaa enempää kuin yhden päästöjen rajoitusjär jestelmää n liittyvän yleisen vianilmaisimen. Erilliset 
yksittäiset varoitusvalot (esimerkik si jarrujär jestelmää n, turvavöihin, öljynp aineeseen ynnä muuhun liittyvät) 
ovat sallittuja. Vianilmaisimessa ei saa käyttää punaista väriä.
3.5.2. Jos vianilmaisimen toimintaper iaate on sellainen, että sen aktiv oitumiseen vaaditaan enemmän kuin kaksi 
käynnistymistä edeltä vää sykliä, valmista jan on toimit ettava tiedot ja/tai tekninen laskelma, jotka osoittavat 
asianmukaisesti, että valvon tajär jeste lmä havaitsee kompon enttien kulumisen tästä huolimatta tehokk aasti ja 
riittävän ajoissa. Järjestelmiä, joissa vianilmaisimen aktivoitumi nen vaatii keskimäär in enemmän kuin 
kymmenen käynti jaks oa, ei hyväks ytä. Vianilmaisimen on aktiv oiduttava myös aina moottori nohjaimen 
kytket tyä toimintaan päästöjenra joitusjär jestelmän perussäädön, jos tämän säännön kohdassa 6.8.2 vahvistetut 
OBD-jär jestelmää koske vat pääst örajat ylittyvät tai jos OBD-jär jestelmä ei pysty täyttämään tämän liitteen 
kohdassa 3.3.3 tai 3.3.4 tark oitettuja valvontaa koske via perusvaatimuk sia. Vianilmaisimen on annettava selkeä 
varoitusmerkki esimerkiksi vilkkuvan valon avulla aina, kun sytytyskatk ojen määrä on valmista jan määr ittämien 
ohjear vojen mukaan vaarassa johtaa katalysaatt orin vaur ioitumiseen. Vianilmaisimen on aktiv oiduttava myös 
aina, kun virtalukk o on virta kytkettynä -asennossa ennen moottori n käynnistymistä, ja palaudutta va 
moottorin käynnistyttyä, jos vikoja ei ole havaittu.
3.6. Vikak oodien tallennus
3.6.1. OBD-jär jestelmän on tallennettava päästöjen rajoitusjär jestelmän tilan ilmoittavat vian ilmoitus- ja 
vahvistusk oodit. On käytettä vä erillisiä tilak oodeja (valmiusk oodeja) oikein toim ivien päästöjenra joitusjär ­
jeste lmien tunnistamiseksi ja sellaisten pääst önrajoitusjär jeste lmien tunnistamiseksi, joiden täysi arvioiminen 
edellyttää ajoneuv on käytön jatkamista. Jos vianilmaisin aktivoituu huononemisen, toiminta vian tai päästöjen ra­
joitusjär jeste lmän perussäädön takia, laitteen on tallennettav a sellainen vikak oodi, joka ilmaisee toiminta vian 
tyypin. Vikak oodi on tallennettava myös tämän liitteen kohdissa 3.3.3.5 ja 3.3.4.5 tark oitet uissa tapauksi ssa.
3.6.2. Tiedon matkasta, jonka ajoneuvo on kulkenut siitä lähtien, kun vikak oodi on tallentunut, on oltav a aina 
saata vissa vakioliittimeltä sarjapor tin kautta.
3.6.3. Kipinäsytytysmoott orilla varustettujen ajoneuv ojen osalta ei tarvitse ilmoittaa, missä sylint erissä sytytyskatk o 
sattui, jos muistiin tallentuu erillinen yhden tai useamman sylint erin sytytyskatk oa osoittava koodi.
3.7. Vianilmaisimen sammuttaminenFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/589  
3.7.1. Jos sytytyskatk oja ei enää ole niin paljon, että katalysaatt ori on vaarassa vaur ioitua (valmistajan määr itelmän 
mukaan), tai moottori a käytetään sellaisella nopeudella ja kuor mituk sella, jossa sytytyskatk ot eivät aiheuta 
katalysaatt orin vaur ioitumista, vianilmaisin voidaan kytkeä takaisin edelliseen asentoon ensimmäisen 
käynti jaks on aikana, jona sytytyskatk o havaittiin, ja normaaliin toiminta-asentoon seuraa vien käyntijaksojen 
aikana. Jos vianilmaisin palaut etaan aiempaan asentoon, vastaav at vikak oodit ja tallentuneet tilatiedot voidaan 
poistaa.
3.7.2. Kaikissa muissa vikatapauk sissa vianilmaisin voidaan sammuttaa, kun vianilmaisimen aktiv oinnista huolehtiva 
valvon tajär jeste lmä ei enää havaitse kolmen peräkkäisen käynti jaks on aikana samaa vikaa tai muuta vikaa, joka 
yksinään aiheuttaisi vianilmaisimen aktivoitumi sen.
3.8. Vikak oodin poistaminen
3.8.1. OBD-jär jestelmä voi poistaa vikak oodin, tiedon kuljetusta matkasta ja tilatiedot vikahetkellä, jos sama vika ei 
tallennu uudelleen vähintään 40:n moottori n lämmitysjakson aikana tai 40:n sellaisen ajosyklin aikana, joissa 
seuraa vat kriteerit a–c täyttyvät:
a)moottorin käynnistymisestä on kulunut vähintään 600 sekuntia
b)ajoneuvolla on ajettu vähintään nopeudella 40 km/h vähintään 300 sekuntia
c)ajoneuvo on ollut tasaisesti jout okäynnillä (eli kuljettaja ei paina kaasupoljinta ja ajoneuvon nopeus on 
enintään 1,6 km/h) vähintään 30 sekuntia.
3.9. Kahta polttoai netta käyttäv ät kaasumoott oriajoneuv ot
Kahta polttoainetta käyttäviin kaasua joneuv oihin sove lletaan kunkin polttoainetyypin (bensiini ja maakaasu/ 
biometaani/nest ekaasu) osalta yleisesti kaikkia OBD-vaatimuksia samalla tavoin kuin yhtä polttoainetta 
käyttäv iin ajoneuvoihin. Tätä tark oitusta varten on käytettävä tämän liittee n kohdassa 3.9.1 tai kohdassa 3.9.2 
kuvailtua vaihtoeht oa tai niiden yhdistelmää.
3.9.1. Yksi OBD-jär jeste lmä molemmille polttoainetyypeille
3.9.1.1. Kunkin vianmäär ityksen osalta on suor itettava seuraavat toimenpit eet yhdessä OBD-jär jeste lmässä 
bensiinikä ytön sekä maakaasu-, biometaani- tai nestek aasukä ytön osalta joko käytettävästä polttoai neesta 
riippumatta tai polttoainetyypeille erikseen:
a)vianilmaisimen aktiv ointi (ks. tämän liitte en kohta 3.5)
b)virhek oodin tallentaminen (ks. tämän liitteen kohta 3.6)
c)vianilmaisimen sammuttaminen (ks. tämän liitte en kohta 3.7)
d)virhek oodin poistaminen (ks. tämän liitte en kohta 3.8).
Valvotta vien kompon enttien tai järjestelmien vianmäär itys voidaan tehdä erikseen kunkin polttoai netyypin 
osalta tai käyttäen yhtei stä vianmäär itystä.
3.9.1.2. OBD-jär jestelmä voi sijaita yhdessä tai useammassa tietok oneessa.
3.9.2. Kak si erillistä OBD-jär jestelmää, yksi kutakin polttoainetyy ppiä varten
3.9.2.1. Seuraav at toimen piteet on suor itettava toisistaan riippumatta, kun ajoneuv o käy joko bensiinillä tai 
(maakaasulla/biometaanilla)/nestek aasulla:
a)vianilmaisimen aktiv ointi (ks. tämän liitte en kohta 3.5)
b)virhek oodin tallentaminen (ks. tämän liitteen kohta 3.6)
c)vianilmaisimen sammuttaminen (ks. tämän liitte en kohta 3.7)
d)virhek oodin poistaminen (ks. tämän liitte en kohta 3.8).FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/590 26.11.2021  
3.9.2.2. Erilliset OBD-jär jestelmä t voiv at sijaita yhdessä tai useammassa tieto koneessa.
3.9.3. Kahta polttoai netta käyttäv istä kaasuajon euvoista lähet ettäviä vianmäär ityssignaaleja koske vat erityisvaa ­
timukset.
3.9.3.1. Vianmäär ityksen lukulaitt een pyynnöstä ajoneuvon signaalit lähetetään yhdellä tai useammalla lähdeosoitte ella. 
Lähdeosoitte iden käyttö kuvataan tämän liittee n lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa a mainitussa 
standardissa.
3.9.3.2. Polttoainek ohtaiset tiedot voidaan tunnistaa käyttämällä
a)lähdeosoitt eita ja/tai
b)polttoai neen valintakytkintä ja/tai
c)polttoai nekohtaisia vikak oodeja.
3.9.4. Tilak oodien (tämän liitteen kohta 3.6) osalta on käytettävä jom paakumpa a seuraa vista vaihtoehdoista, jos yksi 
tai useam pi valmiudesta ilmoittava määr itysjär jeste lmä on polttoainek ohtainen:
a)tilak oodi on polttoai nekohtainen, eli käytetään kullekin polttoainetyypeille omaa tilak oodia
b)tilak oodin on osoitetta va, että pääst öjenrajoitusjär jeste lmien tila on täysin määr itetty molempi en polttoaine ­
tyyppien osalta (bensiini ja (maakaasu/biometaani)/nestekaasu), kun rajoitusjär jestelmien tila on täysin 
määr itetty toisen polttoainetyy pin osalta.
Jos mikään valmiudesta ilmoittava määr itysjär jeste lmä ei ole polttoai nekohtainen, riittää, kun tuetaan yhtä 
tilak oodia.
3.10. Moottorin pysäytysstrat egioita käyttäviä ajoneuvoja koskevat lisämäärä ykset
3.10.1. Ajosykli
3.10.1.1. Moottorin käynnistymistä itsenäisesti uudelleen moottori n sammuttamisen jälkeen moottori n ohjausjär ­
jeste lmän ohjaamana voidaan pitää uuten a ajosyklinä tai saman ajos yklin jatkumisena.
4. SISÄISTEN VALVONT AJÄRJESTELMIEN (OBD-JÄRJESTELMIEN) TYYPPIHYV ÄKSYNT ÄÄ KOSKEV AT VAATIMUK SET
4.1. Valmistaja voi pyytää tyyppihy väks yntäviranoma iselta, että OBD-jär jeste lmä otetaan tyyppihy väks yttäv äksi, 
vaikka järjeste lmässä on yksi tai useampi sellainen puute, että tämän liitteen erityisvaatimuks et eivät täysin 
täyty. Tyyppihy väks yntäviran omainen voi hyväksyä enintään kaksi erillistä komponenttia tai järjeste lmää, joissa 
on yksi tai useam pi puute.
Jos valmista ja soveltaa tämän liitteen kohdassa 3.3.3.2.1 määr iteltyjä sytytyskatk oja koskevia erityisehtoja, näitä 
ehtoja ei katsota puuttee ksi.
4.2. Harkit essaan pyyntöä tyyppihy väks yntä viranomainen päättää, onk o yhdenmukaisuus tämän liitte en 
vaatimusten kanssa mahdot onta tai kohtuutonta toteuttaa.
Tyyppihyväksyntäviranomainen ottaa huomioon valmista jan toimittamat tiedot, joihin kuuluvat muun muassa 
tekninen toteutetta vuus, puutteiden korjaamisen edellyttämä aika ja tuotantosyklit, mukaan luettuina 
moottor eiden ja ajoneuv omallien käyttöönotto ja käytöstä poist o ja tieto koneiden ohjelmointipäivitys, korjatun 
OBD-jär jestelmän mahdollisuudet täyttää tämän säännön vaatimuks et nähden ja valmista jan osoittama riittävä 
pyrkim ys täyttää tämän säännön vaatimuks et.
4.2.1. Tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät hyväksy pyyntöä, jos puutte isiin sisältyy vaaditun vianmäär itysvalv onnan 
puuttuminen tai johonkin valvontalaitt eeseen liittyvän vaaditun tiedon kirjaaminen ja rapor tointi .FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/591  
4.2.2. Taso 1A:
Tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät hyväks y puutte en hyväksymisestä tehtyä pyyntöä, jos tämän säännön 
kohdassa 6.8.2 esitettyjä OBD-jär jestelmä ä koskevia päästöra joja ei noudateta.
Taso 1B:
Vastuuviranomaisen on hylättävä puutte en hyväks ymisestä tehty pyyntö , jos ei noudateta alueellisessa 
lainsäädännössä vahvist ettuja OBD-jär jestelm ää koske via päästör ajoja, kerro ttuna alueellisessa lainsäädännössä 
vaaditulla kertoimella, joka on enintään kaksi.
4.3. Puutte iden järjestyk sestä päät ettäessä asetetaan etusija lle tämän liitteen kohtiin 3.3.3.1, 3.3.3.2 ja 3.3.3.3 
liittyvät kipinäsytytysmoott oreiden puuttee t ja tämän liittee n kohtiin 3.3.4.1, 3.3.4.2 ja 3.3.4.3 liittyvät 
puristussytytysmoott oreiden puutte et.
4.4. Ennen tyyppihy väks yntää tai sen aikana ei hyväks ytä minkäänlaisia tämän liittee n lisäyksen 1 kohtaan 6.5, 
kohtaa 6.5.3.5 lukuun ottamatta, liittyviä puutte ita.
4.5. Puutte en hyväksyttävyyden kest o
4.5.1. Puutet ta voidaan pitää hyväksyttävänä kahden vuoden ajan tyyppihyväksyntäpäivästä, ellei voida riittävällä 
tavalla osoittaa, että puutte en korjaamisek si ajoneuvoon on tehtä vä merkittä viä laitemuutoksia ja että kahta 
vuotta pitempi aika on tarpeen. Tässä tapauksessa puutett a voidaan pitää hyväksyttävänä enintään kolmen 
vuoden ajan.
4.5.2. Valmistaja voi pyytää, että tyyppihy väks yntä viranomainen hyväks yy puutteen jälkikät een, jos puute havaitaan 
alkuperäisen tyyppihy väks ynnän jälkeen. Tässä tapauksessa puute tta voidaan pitää hyväks yttäv änä kahden 
vuoden ajan tyyppihy väks yntä viranomaiselle ilmoittamisen päivästä, ellei voida riittäväll ä tavalla osoittaa, että 
puutte en korjaamisek si ajoneuv oon on tehtä vä merkittäviä laitemuut oksia ja että kahta vuotta pitempi aika on 
tarpeen. Tässä tapaukse ssa puutetta voidaan pitää hyväks yttäv änä enintään kolmen vuoden ajan.
4.6. OBD-jär jestelmällä varustet ulle ajoneuv olle voidaan valmistajan pyynnöstä myöntää tyyppihy väks yntä 
pääst öjen osalta, vaikka järjestelmä ei yhden tai usean puutte en takia täysin täytä tämän liitteen erityisiä 
vaatimuksia, kunhan tämän liitte en kohdassa 3 vahviste ttuja erityisiä hallinnollisia määrä yksiä noudatetaan.
Tyyppihyväksyntäviranomainen ilmoittaa puutt een hyväksymistä koskevasta päät öksestään kaikille muille 
vuoden 1958 sopimuk sen sopimuspuolille, jotka sovelta vat tätä sääntöä.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/592 26.11.2021  
Lisäys 1 
Ajoneuv on sisäisen valv ontajär jestelmän (OBD-jär jeste lmän) toiminta 
1. JOHD ANTO
Tässä lisäyksessä kuvataan tämän liittee n kohdan 3 mukaisessa testissä noudatetta va menett ely. Ajoneuv oon 
asennetun OBD-jär jestelmän toim inta testataan simuloimalla vikoja moottori nohjaus- tai päästöjenra joitusjär ­
jeste lmään. Mukana on myös OBD-jär jestelmien kest ävyyden määr ittämistä varten tehtäviä testejä.
Valmistajan on asetettava saatavi lle vikojen simuloimiseen käytettä vät vialliset komponentit ja/tai sähk ölaitte et. 
Ajoneuv on päästöt eivät saa näiden viallist en komponenttien tai laitteiden vuoksi ylittää tämän säännön kohdan 
6.8.2 tauluk oiden 4A ja 4B (tapauksen mukaan) mukaisia OBD-jär jeste lmää koskevia päästör ajoja enemp ää kuin 
20 prosenttia, kun pääst öt mitataan ajettaessa tyyppi 1 -testin sykli. Sähk övikojen osalta (oikosulku / avoin 
virtapiir i) pääst öt voivat ylittää kyseiset OBD-päästöra jat enemmän kuin 20 prosenttia.
OBD-jär jeste lmä hyväksytään, jos vianilmaisin aktivoituu, kun testataan ajoneuv o viallisella kompon entilla tai 
laitteella varustettuna. OBD-jär jestelmä hyväks ytään myös, jos virhetoim innan ilmaisin aktivoituu OBD- 
järjestelmää koskevien päästör ajojen alapuolella.
2. TESTIN KUV AUS
2.1. OBD-jär jeste lmien testaaminen käsittää seuraavat vaiheet :
2.1.1. Simuloidaan vika moottor inohjausjär jestelmä än tai päästöjen rajoitusjär jestelmään kuuluvassa komponentissa.
2.1.2. Ajetaan viallisek si simuloidulla ajoneuv olla vakautusajo tämän lisäyksen kohdan 6.2.1 tai 6.2.2 mukaisesti.
2.1.3. Ajetaan ajoneuv oa viallisek si simuloituna tyyppi 1 -testin sykli ja mitataan pääst öt. Kun ajoneuvoa ajetaan 
vialliseksi simuloituna, liittee n B6 kohdassa 2.6.8.3.2 vahvist ettuja ajosuor iteindeksejä ja toleransseja ei sovelleta.
2.1.4. Todetaan, havaitseek o OBD-jär jestelmä simuloidun vian ja ilmoittaak o se viasta kuljettajal le asianmukaisella 
tavalla.
2.2. Vaihtoeht oisesti voidaan valmista jan pyynnöstä simuloida yhden tai useamman kompon entin vikoja sähk öisesti 
tämän lisäyksen kohdassa 6 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.
2.3. Valmistajat voiva t pyytää, että tarkkailu suor itetaan muissa olosuhteissa kuin ajettaessa tyyppi 1 -testiä, jos 
tyyppihy väks yntä viranomaiselle voidaan osoittaa, että valvonta tyyppi 1 -testin aikana rajoitt aisi valvon taa 
ajoneuvon normaalikä ytössä.
3. TESTIAJONEUV O JA -POL TTO AINE
3.1. Ajoneuv o
Testiaj oneuvon on täytettä vä tämän säännön liitteen B6 kohdan 2.3 vaatimuks et.
3.2. Polttoaine
Testauksessa on käytettä vä tämän säännön liittee ssä B3 määr iteltyä asianmukaista vertailupolttoain etta. 
Tyyppihy väks yntä viranomainen voi valita polttoai netyypin kutakin testattavaa vikaa varten (ne määr itellään 
tämän lisäyksen kohdassa 6.3) tämän säännön liitteen B3 vertailupolttoaineista, kun testataan yhtä polttoainetta 
käyttäv ää kaasua joneuv oa tai kahta polttoainetta käyttäv ää kaasua joneuvoa. Valittua polttoai netyyppiä ei saa 
vaihtaa minkään testivaiheen aikana (kuvaus tämän lisäyksen kohdissa 2.1–2.3). Kun käytetään nestekaasua tai 
maakaasua/biometaania, on sallittava, että moottori käynnistetään bensiinillä ja nestekaasun tai maakaasun/ 
biometaanin käyttöön siirrytään, kun ennak olta määrätty , automaattises ti valvott ava (ei käyttäjän valvoma) aika 
on kulunut.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/593  
4. TESTIL ÄMPÖTIL A JA -PAINE
4.1. Testi suor itetaan tämän säännön liitteessä B6 esite tyssä tyyppi 1 -testissä vaaditussa paineessa ja lämpöti lassa.
5. TESTIL AITTEISTO
5.1. Alustadynamometr i
Alustadynamometr in on oltava tämän säännön liitte essä B5 esitett yjen vaatimusten mukainen.
6. OBD- TEST AUSMENETELMÄ
OBD-t estausmenetelmän yleiskuvaus esitetään kuvassa C5.App1/1. Se esitetään vain tiedoksi .
Kuva C5.App1/1
Demons traatiotestin yleiskuvaus
6.1. Alustadynamometr in toimintasyklinä käytetään sovellettavaa tyyppi 1 -testissä ajettavaa WLTC-sykliä B-liittei den 
mukaisesti.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/594 26.11.2021  
6.1.1. Tyyppi 1 -testiä ei tarvitse tehdä sähk övik ojen (oikosulku / avoin virtapiir i) osoittamiseksi. Valmistaja voi osoittaa 
nämä vikatyypit käyttämällä ajo-olosuht eita, joissa käytetään kyseistä komponenttia ja joissa valvon taedellytykset 
täyttyvät. Nämä olosuhteet on kirjattav a tyyppihy väks yntäasiakir joihin.
6.1.2. Kunkin vikatyypin demonstroinnin alussa tyhjennetään vikak oodimuisti.
6.2. Ajoneuv on esivakauttaminen
6.2.1. Mukautusta varten tehtävä esivakauttaminen
Sovitusta varten teht ävä esivakauttaminen koostuu kahdesta osasta:
a)Mukautusta varten teht ävä esivakauttaminen ilman vikaa
b)Mukautusta varten teht ävä esivakauttaminen vian kanssa
valmista jan valinnan mukaan.
Taso 1A:
Mukautusta varten tehtä vä esivakauttaminen koostuu yhdestä tai useammasta peräkkäisestä WLTC-tes tistä, jotka 
ovat 4-vaiheisia. Valmistaj an pyynnöstä ja tyyppih yväk syntä viranomaisen suostumuksella voidaan 4-vaiheisten 
testien sijasta käyttää vaihtoeht oista mukautusmenetelmää.
Jos vikak oodi on tallennettu mukautusta varten tehtävän esivakauttamisen jälkeen, valmistajan on poist ettava 
vikak oodi.
Taso 1B:
Mukautusta varten tehtä vä esivakauttaminen koostuu yhdestä tai useammasta peräkkäisestä WLTC-tes tistä, jotka 
ovat 3-vaiheisia. Valmistaj an pyynnöstä ja tyyppih yväk syntä viranomaisen suostumuksella voidaan 3-vaiheisten 
testien sijasta käyttää vaihtoeht oista mukautusmenetelmää.
Jos vikak oodi on tallennettu mukautusta varten tehtävän esivakauttamisen jälkeen, valmistajan on poist ettava 
vikak oodi.
6.2.2. Valvontaa varten tehtä vä esivakauttaminen
6.2.2.1. Ainoastaan taso 1A:
Kun jokin tämän lisäyksen kohdassa 6.3 esitet yistä moottorityypin mukaisista vikasäädöistä on tehty, ajoneuv o on 
moottorityypistä riippuen esivakautetta va testiä varten ajamalla vähintään kaksi peräkkäistä 4-vaiheista WLTC- 
testiä.
Ainoastaan taso 1B:
Kun jokin tämän lisäyksen kohdassa 6.3 esitet yistä moottorityypin mukaisista vikasäädöistä on tehty, ajoneuv o on 
moottorityypistä riippuen esivakautetta va testiä varten ajamalla vähintään kaksi peräkkäistä 3-vaiheista WLTC- 
testiä.
6.2.3. Ainoastaan taso 1A:
Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihy väks yntäviranoma isen suostumukse lla voidaan käyttää vaihtoeht oista 
esivakautusmenet elmää.
Täydentävien esivakautussyklien tai vaihtoeht oisten esivakautusmenetelmien käytön syy sekä yksityisk ohtaiset 
tiedot näistä sykleistä/menete lmistä on kirjattava tyyppihyväksyntäasiakir joihin.
6.3. Testattav at vikatyypit
6.3.1. Kipinäsytytysmoottorilla varuste tut ajoneuvot
6.3.1.1. Katalysaatt orin vaihtaminen kuluneeseen tai vialliseen tai vian sähk öinen simulointi.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/595  
6.3.1.2. Sytytyskatk ot tämän liittee n kohdassa 3.3.3.2 määr itellyissä valvon taolosuhteissa.
6.3.1.3. Happiantur in vaihtaminen kuluneeseen tai vialliseen tai vikatilanteen sähk öinen simulointi.
6.3.1.4. Muiden päästöihi n vaikutta vien käyttövoimalaitt een hallintatietok oneeseen liitett yjen komponenttien sähk öinen 
irtikytkentä (mikäli ne ovat aktiivisia valitulla polttoainetyypillä).
6.3.1.5. Haihtumispäästö jen estolai tteen tyhjentymistä ohjaa van elektronisen laitteen irtikytk entä (jos ajoneuvossa on 
sellainen ja jos se on aktiivinen valitulla polttoaineella).
6.3.2. Puristussytytysmoott orilla varustetut ajoneuv ot
6.3.2.1. Katalysaatt orilla varuste tuissa ajoneuvoissa katalysaatt orin vaihtaminen kuluneeseen tai vialliseen tai vastaav an 
vian sähk öinen simulointi.
6.3.2.2. Hiukkasloukulla varuste tuissa ajoneuvoissa hiukkasloukun poisto, tai jos antur it ovat loukun kiint eitä osia, 
virheellisen loukun asentaminen.
6.3.2.3. Polttoaineenrui skutusjär jeste lmässä mahdollisesti olevien sähk öisten annostelu- ja ajoituslaitteiden sähk öinen 
irtikytkentä .
6.3.2.4. Muiden pääst öihin vaikuttavi en, käyttövoimalaitteita ohjaa vaan tietok oneeseen yhte ydessä olevien kompone nttien 
sähk öinen irtikytk entä.
6.3.2.5. Täyttääk seen tämän lisäyksen kohtien 6.3.2.3 ja 6.3.2.4 vaatimukset valmistajan on osoit ettava tyyppihyväksyntä ­
viranomaisen suostumuk sella asianmukaisella tavalla, että OBD-jär jestelmä ilmoittaa viasta irtikytkennän 
tapahtuessa.
6.3.2.6. Valmistajan on osoitetta va, että OBD-jär jestelmä havaitsee sen hyväksyntätestin aikana pakokaasujen takaisinkier ­
rätysjär jeste lmän ja jäähdyttimen viat.
6.4. OBD-jär jeste lmän testaus
6.4.1. Kipinäsytytysmoottorilla varuste tut ajoneuvot
6.4.1.1. Kun testia joneuv o on esivakautettu tämän lisäyksen kohdan 6.2 mukaisesti, sillä ajetaan tyyppi 1 -testi.
Vianilmaisin on aktiv oitava viimeistään ennen testin päättymistä kaikissa tämän lisäyksen kohdissa 
6.4.1.2–6.4.1.6 mainituissa olosuhtei ssa. Vianilmaisin voidaan aktiv oida myös esivakautuksen aikana. 
Tutkimuslait os voi korvata nämä vikatyypit muilla tämän liitteen kohdan 3.3.3.4 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää 
varten simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuit enkaan olla suurem pi kuin neljä (4).
Kun testataan kahta polttoainetta käyttäv ää kaasua joneuvoa, testi on suor itetta va molemmilla polttoainetyy peillä 
käyttäen enintään neljää (4) simuloitua virhettä tyyppihyväksyntäviranomaisen valinnan mukaan.
6.4.1.2. Katalysaatt orin vaihtaminen kuluneeseen tai vialliseen tai vastaav an vian sähk öinen simulointi, joka johtaa siihen, 
että pääst öt ylittävät tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaisen OBD-jär jestelmää koske van NMHC- tai NO x- 
pääst örajan.
6.4.1.3. Tämän liitteen kohdassa 3.3.3.2 määr iteltyjen valvontaolosuht eiden mukainen aiheutettu sytytyskatk o, joka 
johtaa siihen, että päästöt ylittävät jonkin tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaisista OBD-jär jestelmään liittyvistä 
pääst örajoista.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/596 26.11.2021  
6.4.1.4. Happiantur in vaiht o kuluneeseen tai vioittuneeseen tai kuluneen tai vioittuneen happiantur in sähk öinen 
simulointi, joka johtaa siihen, että pääst öt ylittä vät jonkin tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaisista OBD- 
järjestelmään liittyvistä pääst örajoista.
6.4.1.5. Haihtumispäästö jen estolai tteen tyhjentymistä ohjaa van elektronisen laitteen irtikytk entä (jos ajoneuvossa on 
sellainen ja jos se on aktiivinen valitulla polttoaineella).
6.4.1.6. Muiden sellaisten päästöihin vaikutta vien tieto koneeseen kytkettyjen käyttövoimalait teen kompon enttien 
sähk öinen irtikytk entä (mikäli ne ovat aktiivisia valitulla polttoai netyypillä), joka johtaa siihen, että päästöt 
ylittävät jonkin tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaisista OBD-jär jestelmään liittyvistä päästör ajoista.
6.4.2. Puristussytytysmoott orilla varustetut ajoneuv ot
6.4.2.1. Kun testia joneuv o on esivakautettu tämän lisäyksen kohdan 6.2 mukaisesti, sillä ajetaan tyyppi 1 -testi.
Vianilmaisin on aktiv oitava viimeistään ennen testin päättymistä kaikissa tämän lisäyksen kohdissa 
6.4.2.2–6.4.2.5 mainituissa olosuhtei ssa. Vianilmaisin voidaan aktiv oida myös esivakautuksen aikana. 
Tutkimuslait os voi korvata nämä vikatyypit muilla tämän liitteen kohdan 3.3.4.4 mukaisesti. Tyyppihyväksyntää 
varten simuloitujen virheiden kokonaismäärä ei saa kuit enkaan olla suurem pi kuin neljä (4).
6.4.2.2. Katalysaatt orilla varuste tuissa ajoneuvoissa katalysaatt orin vaihtaminen kuluneeseen tai vialliseen tai vastaav an 
vian sähk öinen simulointi, joka johtaa siihen, että päästöt ylittävät jonkin tämän säännön kohdan 6.8.2 
mukaisista OBD-jär jestelmää koskevista päästöra joista.
6.4.2.3. Hiukkasloukulla varustet uissa ajoneuv oissa hiukkasloukun poistaminen tai sen vaihtaminen tämän lisäyksen 
kohdassa 6.3.2.2 kohdassa tark oitet ut ehdot täyttäv ään vialliseen hiukkasloukkuun, mikä johtaa siihen, että 
pääst öt ylittävät jonkin tämän säännön kohdan 6.8.2 mukaisista OBD-jär jeste lmää koskevis ta pääst örajoista.
6.4.2.4. Tämän lisäyksen kohdan 6.3.2.5 mukaisesti polttoaineenrui skutusjär jestelmässä mahdollisesti olevan sähk öisen 
annoste lu- ja ajoituslaitteen irtikytk entä, joka johtaa siihen, että päästöt ylittävät jonkin tämän säännön kohdan 
6.8.2 mukaisista OBD-jär jestelm ää koskevist a päästör ajoista.
6.4.2.5. Tämän lisäyksen kohdan 6.3.2.5 mukaisesti jonkin päästöihi n vaikuttavan tietok oneeseen yhte ydessä olevan 
käyttövoimalaitteide n osan irtikytkentä, joka johtaa siihen, että päästöt ylittävät jonkin tämän säännön kohdan 
6.8.2 mukaisista OBD-jär jestelm ää koskevist a päästör ajoista.
6.5. Vianmäär ityssignaalit
6.5.1. Varattu
6.5.1.1. Kun jossakin kompone ntissa tai järjestelmässä havaitaan ensimmäinen vika, moottorin senhetkiset tilatiedot on 
tallennettav a tieto koneen muistiin. Jos polttoainejärjestelmässä tai sytytyk sessä esiintyy myöhemmin uusia vikoja, 
aiemmin tallentuneiden tilatiet ojen on korvauduttava polttoainejärj estelmää tai sytytystä koskevi lla (ensin 
tapahtuvan vian) tiedoilla. Moottor itiedoista on tallennettava laskenn allinen kuor mitusar vo, moottori n 
pyörimisnopeus [rpm], polttoai neen syötön asetusar vot (jos saatavi lla), polttoaineen paine (jos saatavi lla), 
ajoneuvon nopeus (jos saatavilla), moottori n jäähdytysnesteen lämpöti la, imusar jan paine (jos saatavilla), onko 
lambda-säätö toiminnassa (jos saata villa) sekä tieto jen tallentumisen aiheuttanut vikak oodi, mutta myös muita 
tieto ja voidaan tallentaa. Valmistaja n on valitta va tallennettav iksi tehokkaan korjausty ön kannalta sopivimmat 
tilatiedot. Tilatietoj a tarvitaan vain yhdestä tilante esta. Valmistajat voivat halutes saan tallentaa tilatiedot 
useammista vikatilanteist a, jos ainakin vaaditut tiedot voidaan lukea tavanomaisella tämän lisäyksen kohtien 
6.5.3.2 ja 6.5.3.3 vaatimusten mukaisella lukupäätt eellä. Jos tieto jen tallentumisen aiheuttanut vikak oodi 
poist etaan tämän liitteen kohdan 3.8 mukaisesti, myös tallentuneet moottori tiedot voidaan poistaa.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/597  
6.5.1.2. Jos seuraa vat tiedot tuodaan ajoneuv on tieto koneelle tai se kykenee määr ittämään ne, niiden on vaadittujen 
tilatiet ojen lisäksi oltava pyynnöstä saata vissa sarjapor tista standardoidun dataliittimen kautta: valvonta jär­
jeste lmän ilmoittamat vikak oodit, moottori n jäähdytysnesteen lämpöti la, onk o polttoaineen lambda-säätö 
toiminnassa, polttoai neen syötön asetusar vo, sytytysennak on arvo, imuilman lämpötila, imusar jan paine, 
imuilman virtaus, moott orin pyörimisnopeus [rpm], kaasuläpän asentoan turin lähtöar vo, lisäilman syöttö (ennen 
katalysaatt oria, katalysaatt orin jälkeen, ohivir taus), laskennalli nen kuor mitusar vo, ajoneuvon nopeus, 
polttoai neen paine, happiantur i, lambda-antur i ja vikak oodin numero.
Tiedot on annetta va tämän lisäyksen kohdan 6.5.3 määrä yksiä noudattaen standardiyksikk öinä. Todelliset tiedot 
on yksilöitäv ä ja erot ettava selke ästi oletusar voista ja varakä yntiar voista.
6.5.1.3. Kaikista niistä päästöjen rajoitusjär jestelmistä, joita testataan erikse en käytön aikana (esimerkiksi katalysaattor i ja 
happiantur i), lukuun ottamatta sytytyskatk ojen havaitsemista, polttoainejärj estelmän tarkkailua ja yleistä osien 
vikaantumisen valvontaa, viimeisimpien testitulosten ja testissä käytettyjen raja-ar vojen on oltava saata villa 
sarjapor tista standardoidun dataliittimen kautta tämän lisäyksen kohdan 6.5.3 mukaisesti. Edellä mainittujen 
poikk eusten osalta sarjaliikenne yhte yden kautta on oltava saatavilla viimeisimmän testin tulok set (hyväks ytty/ 
hylätty).
Kaikkien OBD-jär jestelmän toim intaan liittyvien tietojen, jotka on tallennettav a tämän lisäyksen kohdan 7.6 
mukaisesti, on oltava saata villa sarjapor tista standardoidun dataliittimen kautta tämän lisäyksen kohdan 6.5.3 
mukaisesti.
6.5.1.4. Niiden OBD-vaatimuk siin liittyvien tietojen, joiden mukaan ajoneuv o on hyväks ytty, sekä OBD-jär jeste lmän 
valvomi a tärkeim piä pääst öjenrajoitusjär jeste lmiä koskevien tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.3 mukaisten tieto jen 
on oltava saatavi lla sarjapor tista standardoidun dataliittimen kautta tämän lisäyksen kohdan 6.5.3 mukaisesti.
6.5.1.5. Ohjelmisto n kalibrointitunnuk sen on kaikkien uusien käyttöönotetta vien ajoneuv otyyppien osalta oltava 
saata villa standardoidun dataliittimen sarjapor tin kautta. Ohjelmisto n kalibrointitunnus esitetään standardoidussa 
muodossa.
6.5.2. Päästöjen rajoitusjär jestelmän toim intaa valvo van järjestelmän ei tarvitse valvoa komponenttien toimintaa vian 
tultua havaituks i, jos valvon ta saattaisi vaarantaa turvallisuutta tai johtaa komponentin vaur ioitumiseen.
6.5.3. Päästöjen rajoitusjär jestelmää valvo vien järjestelmien on oltav a seuraavien ISO-standardien ja/tai SAE- 
spesifikaation mukaisia, ja järjestelm iin on oltava pääsy standardoidun tieto liiken neyht eyden kautta. Myöhempiä 
versioita voidaan käyttää valmista jien suostumuksella.
6.5.3.1. Ajoneuv on tietok oneen ja ulkopuolisen tieto koneen välisen tieto liikenne yhte yden on oltava seuraa van standardin 
mukainen:
a)ISO 15765-4:2011 Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Networ k (CAN) – Part 4: Requirements for 
emission-relat ed systems, 1. helmikuuta 2011 .
6.5.3.2. OBD-jär jeste lmän kannalta merkitykselli sten tietojen välittämisessä sovellettavat standardit:
a)ISO 15031-5 Road vehicles – communication between vehicles and exte rnal test equipment for emissions- 
relat ed diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services, 1. huhtikuuta 2011 , tai SAE J1979, 
23. helmikuuta 2012 .
b)ISO 15031-4 Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
relat ed diagnostics – Part 4: Extern al test equipment, 1. kesäk uuta 2005 , tai SAE J1978, 30. huhtikuuta 2002 .
c)ISO 15031-3 Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
relat ed diagnostics Part 3: Diagnostic connector and relat ed electr ical circuits: specifi cation and use, 
1. heinäkuuta 2004 , tai SAE J1962, 26. heinäkuuta 2012 .FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/598 26.11.2021  
d)ISO 15031-6 Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
relat ed diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions, 13. elokuuta 2010 , tai SAE J2012, 
7. maaliskuuta 2013 .
e)ISO 27145 Road vehicles – Implementation of World- Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD), 
15. elokuuta 2012 , sillä rajoituk sella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 alak ohdan a standardia voidaan käyttää 
tiedonsiir toyhte ytenä.
f)ISO 14229:2013 Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS), sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 
6.5.3.1 alak ohdan a standardia voidaan käyttää tiedonsiir toyhte ytenä.
Alak ohtien e ja f standardeja voidaan käyttää alak ohdan a standardin vaihtoeht oina.
6.5.3.3. Testauslaitt eiden ja vianmäär itysty ökalujen, joita tarvitaan OBD-jär jestelmien kanssa harjoite ttavassa 
tieto liiken teessä, on täytettä vä tai ylitettä vä tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa b mainitussa standardissa 
esitet yt toiminnalliset vaatimuks et.
6.5.3.4. Vianmäär itystä tukevat perustiedot (kohdan 6.5.1 mukaisesti) ja kaksi suuntaiset tarkistustiedot on annetta va 
tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa a mainitussa standardissa määr iteltyä esitystapaa ja yksik öitä 
käyttäen, ja niitä on kyettävä lukemaan tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa b mainitussa standardissa 
asetettujen vaatimusten mukaisella lukupäätt eellä.
Ajoneuv on valmista jan on annetta va kansalliselle standardointielimelle kaikki pääst öihin liittyvät yksityisk ohtaiset 
tiedot kuten parametr itunnukset (PID), OBD-valv onta-ID:t tai testi-ID:t, joita ei ole täsmennetty tämän lisäyksen 
kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa a mainitussa standardissa mutta jotka liittyvät tähän sääntöön.
6.5.3.5. Valmistajan on yksilöitävä havaittu vika käyttämällä tark oitukse en soveltuvaa ISO-tai SAE-standardin mukaista 
vikak oodia, joka määr itellään jommassakummassa tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa d mainituista 
pääst öihin liittyvän järjestelmän vianmäär itysk oodeja koskevis ta standardeista. Jos tämä ei ole mahdollista, 
valmista ja voi käyttää saman standardin mukaisia valmista jan valvomi a vianmäär itysk oodeja. Vikak oodeihin on 
oltav a pääsy vianmäär itykseen käytettävillä vakiolaitteilla, jotka täyttävät tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.3 
määrä ykset.
6.5.3.6. Ajoneuv on ja lukupäätte en välinen tieto liikennera japinta on standardoita va, ja sen on täytettä vä kaikki tämän 
lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa c mainitun standardin vaatimukset. Asennusk ohta on valittava 
hallinnollisen yksikön suostumuksella siten, että huolto henkilökunnalla on helppo pääsy siihen mutta se on 
suojattu siten, että asiattomat henkilöt eivät pääse siihen käsiksi.
7. KÄYTÖNAIKAINEN TEHOKKUUS
Tämä kohta koskee ainoastaan tasoa 1A.
7.1. Yleiset vaatimuks et
7.1.1. Jokainen OBD-jär jeste lmän valvontat oimint o toteute taan vähintään kerr an sellaisen ajosyklin aikana, joka vastaa 
tämän lisäyksen kohdassa 7.2 määr iteltyjä edellytyk siä. Valmistaj at eivät voi käyttää laskenna llista suhdetta (tai 
mitään sen osaa) tai mitään muuta valvonta tiheyden osoitusta minkään valvontalaitt een toiminnan edellytyk senä.
7.1.2. OBD-jär jeste lmän kunkin valvon talaitteen M ja pilaantumista rajoitta vien laitteid en käytönaikaisen tehokkuuden 
suhdeluku (IUPR) lasketaan seuraa vasti:
IUPR M = Osoittaj aM / Nimittäjä M
7.1.3. Osoittaj aa ja nimittäjää vertaamalla saadaan tietoa siitä, kuinka usein tietty valvon talaite toimii suhte essa 
ajoneuvon toimintaan. Jotta varmistet taisiin, että kaikki valmistajat seuraa vat IUPR M-suhdelukua samalla tavalla, 
näiden laskimien määr ittelemiseen ja niiden lukeman kasvamiseen annetaan yksityisk ohtaiset säännöt.FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/599  
7.1.4. Jos ajoneuvo on tämän liitteen vaatimusten mukaisesti varustettu erityisellä valvontalaitt eella M, IUPR M- 
suhdeluvun on oltav a suurem pi tai yhtä suur i kuin seuraa vat vähimmäisar vot:
a)0,260 lisäilmajär jeste lmän valvon talaitteiden ja muiden kylmäkä ynnistykseen liittyvien valvont alaitteiden 
osalta
b)0,520 haihtumispäästöjen tyhjentymistä ohjaa van laitteen valvon talaitteiden osalta
c)0,336 kaikkien muiden valvontalaitt eiden osalta.
7.1.5. Ajoneuv ojen on täytettä vä tämän lisäyksen 7.1.4 kohdan vaatimuks et siihen ajomatkaan saakka, joka on 
vähintään tämän säännön kohdassa 6.7 määr itelty suunnit eltu käyttöikä.
7.1.6. Tietyn valvont alaitteen M katsotaan täyttävä n tämän kohdan vaatimukset, jos seuraa vat tilast olliset edellytykset 
täyttyvät kaikkien tiettyyn OBD-perheeseen kuuluvien ja tiettynä kalenteri vuonna valmistettujen ajoneuvoj en 
osalta:
a)keskimääräinen IUPR M on yhtä suur i tai suurem pi kuin valvontalaitt eeseen sove llettava vähimmäisar vo
b)yli 50 prosentilla ajoneuvoi sta IUPR M on yhtä suur i tai suurem pi kuin valvonta laitteeseen sovelletta va 
vähimmäisar vo.
7.2. Osoittaj aM
7.2.1. Tietyn valvon talaitteen osoitta ja on laskin, joka mittaa, kuinka monta kertaa ajoneuv o on ollut toim innassa siten, 
että kaikki valmista jan määr ittelemät edellytykset sille, että tietty valvon talaite havaitsee vian kuljettajan 
varoittamiseksi, ovat täyttyneet. Osoittaja voi kasvaa vain kerran ajosykliä kohti, ellei toisin voida peruste lla 
teknisillä syillä.
7.3. Nimittäjä M
7.3.1. Nimittäjän tark oitus on laske a ajoneuvon ajok errat siten, että tietyn valvon talaitteen erityiset edellytykset otetaan 
huomioon. Nimittäjä kasvaa vähintään kerran ajosykliä kohti, jos edellytyk set täyttyvät ajosyklin aikana ja jos 
yleisnimittäjä kasvaa tämän lisäyksen kohdan 7.5 mukaisesti, ellei nimittäjää poist eta käytöstä tämän lisäyksen 
kohdan 7.7 mukaisesti.
7.3.2. Tämän lisäyksen kohdan 7.3.1 vaatimusten lisäksi:
a)Lisäilmaj ärjestelmän valvontalaitt een nimittäjät kasvav at, jos lisäilmajär jeste lmä on kytketty toimin taan 
vähintään 10 sekunnik si. OBD-jär jeste lmä ei saa ottaa tämän toim innassaoloajan määr ittelemisessä 
huomioon aikaa, jolloin lisäilmaj ärjestelmä on toiminnassa ainoastaan valvont aa varten.
b)Ainoastaan kylmäkä ynnistyksen aikana toimivien järjestelm ien valvontalaitt eiden nimittäjät kasvav at, jos 
kompone ntti tai toimintatapa kytket ään toimintaan vähintään 10 sekunnik si.
c)Muuttuvan venttiilienaj oitusjär jeste lmän ja/tai ohjausjär jestelmien valvon talaitteiden nimittäjät kasvav at, jos 
kompone ntti kytketään toimintaan (esim. kytke tään päälle, auki, kiinni, lukk oon jne.) vähintään kaksi kertaa 
ajosyklin aikana tai vähintään 10 sekunniksi, sen mukaan, kum pi toteutuu ensin.
d)Seuraav ien valvont alaitteiden nimittäjät kasvava t yhdellä, jos sen lisäksi, että tämän kohdan vaatimukset 
täyttyvät vähintään yhdellä ajos yklillä, ajoneuvolla on ajettu vähintään 800 kilometr iä sen jälkeen, kun 
nimittäjä on edellisen kerr an kasvanut:
i)dieselmoottor in hapetuskatalysaattori
ii)dieselmoottor in hiukkasloukku.
e)Rajoittamatta vaatimuksia, jotka koskevat muiden valvonta laitteiden nimittäjien kasvamista, seuraa vien 
kompone nttien valvon talaitteiden nimittäjien on kasvettava ainoastaan, jos ajosykli aloitet tiin kylmäkä ynnis ­
tyksell ä:
i) neste en (öljy , moottorin jäähdytysneste, polttoai ne, SCR -reagen ssi) lämpötila-anturi tFI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/600 26.11.2021  
ii) puhtaan ilman (ulkoilma, imuilma, ahtoilma, imusar ja) lämpötila-anturi t
iii) pakokaasun (EGR -takaisinkier rätys/jäähdytys, pakokaasun turboahtaminen, katalysaatt ori) lämpötila- 
antur it.
f)Ahto paineen säätöjärj estelmän valvont alaitteiden nimittäjät kasvavat, jos kaikki seuraa vat edellytykset 
täyttyvät:
i)yleisnimittäjää koskevat edellytyk set täyttyvät
ii)ahtopaine en säätöjärj estelmä on aktiivinen vähintään 15 sekunnin ajan.
g)Valmistaj at voiva t pyytää lupaa sove ltaa nimittäjään erityisiä edellytyksiä tiettyjen kompone nttien tai 
järjestelmien osalta, ja tämä pyyntö voidaan hyväks yä ainoastaan, jos tyyppih yväk syntä viranomaiselle voidaan 
osoittaa toimittamalla tiedot ja/tai tekni nen laske lma, että muut edellytyk set ovat tarpeen, jotta toimintahäi riöt 
voidaan havaita luot ettavasti.
7.3.3. Hybr idiajoneuvojen, vaiht oehtoisia moottorin käynnistyslaitteita tai -strat egioita (esim. integroitu käynnistyslaite 
ja generaatt orit) käyttäv ien ajoneuv ojen tai vaiht oehtoi sia polttoainei ta (esim. yhtä polttoainetta , kahta 
polttoai netta tai rinnakkaispoltto aineita hyödyntävät sovellukset) käyttäv ien ajoneuvojen osalta valmista ja voi 
pyytää tyyppihy väks yntäviran omaiselta luvan käyttää muita kuin tässä kohdassa esitet täviä nimittäjän 
kasvamisen perusteita. Tyyppihyväksyntäviranomainen ei yleensä hyväks y muita perusteita ajoneuvoille, joiden 
moottori voidaan sammuttaa ainoastaan, kun ajoneuv o on täysin tai lähes joutokä ynnillä tai pysäytettynä. 
Tyyppihy väks yntä viranomainen hyväksyy muut perusteet sen mukaan, miten niillä voidaan määr itellä ajoneuv on 
käyttömäärä verrattuna tavanomaiseen ajoneuvon käytön mittaamiseen tämän kohdan perusteide n mukaisesti.
7.4. Käynnistyslaskin
7.4.1. Käynnistyslaskin ilmoittaa ajoneuv olla toteutett ujen sytytyssyklien määrän. Käynnistyslaskin ei voi kasvaa 
useammin kuin kerran ajosykliä kohti.
7.5. Yleisnimittäjä
7.5.1. Yleisnimittäjä on laskin, joka mittaa ajoneuv on käyttöker tojen määrän. Se kasvaa 10 sekunnin kuluessa 
ainoastaan, jos seuraa vat edellytykset täyttyvät yksittäisessä ajosyklissä:
a)Moottorin käynnistymisestä on kulunut vähintään 600 sekuntia, kun ajoneuvo on alle 2 440 metr in 
korkeudell a meren pinnasta ja ympär istössä, jonka lämpötila on vähintään –7 °C.
b)Ajoneuv olla on ajettu vähintään nopeudella 40 km/h vähintään 300 sekuntia, kun ajoneuv o on alle 2 440
metr in korkeudell a merenp innasta ja ympär istössä, jonka lämpötila on vähintään –7 °C.
c)Ajoneuv o on ollut tasaisesti jout okäynnillä (eli kuljettaja ei paina kaasupoljinta ja ajoneuv on nopeus on 
enintään 1,6 km/h) vähintään 30 sekuntia, kun ajoneuvo on alle 2 440 metr in korkeudell a meren pinnasta ja 
ympäristössä, jonka lämpöti la on vähintään –7 °C.
7.6. Laskimien tietojen kirjaaminen ja kasvaminen
7.6.1. OBD-jär jeste lmä kirjaa tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alak ohdassa a mainitun standardin ISO 15031-5 
vaatimusten mukaisesti sytytyssyklien laskimen ja yleisnimittäjän tiedot sekä kaikkien seuraavien 
valvon talaitteiden erilliset osoitta jat ja nimittäjät, jos ajoneuvossa on tämän liittee n mukaan oltava tällainen 
valvon talaite:
a)katalysaatt orit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikse en)
b)happi-/pak okaasuantur it, mukaan lukien ylimääräiset happiantur it (jokaisen antur in tiedot kirjataan erikse en)
c)haihtumispääst öihin vaikuttava järjestelmäFI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/601  
d)pakokaasujen kier rätysjär jeste lmä
e)muuttuva venttiilienajoitusjär jestelmä
f)lisäilmaj ärjestelmä
g)hiukkassuodatin
h)typen oksidien jälkikäsitt elyjär jestelmä (esim. NO x-adsorber i, NO x-reage nssi-/katalysaattor ijärjeste lmä)
i)ahtopaineen säätöjärjestelmä.
7.6.2. Sellaisten kompon enttien tai järjeste lmien yhte ydessä, joihin liittyy useita valvon talaitteita, joiden tiedot on tämän 
kohdan nojalla kirjattava, (esim. happiantur iryhmään 1 voi kuulua useita valvontalaitt eita antur ivaste tta tai 
antur in muita ominaisuuksia varten), OBD-jär jeste lmä seuraa erikse en kunkin valvon talaitteen osoitta jia ja 
nimittäjiä ja kirjaa vain sen valvon talaitteen osoitta jan ja nimittäjän, jonka numeer inen suhdeluku on pienin. Jos 
kahdella tai useammalla valvon talaitteella on sama suhdeluku, kyseisestä kompone ntista kirjataan sen 
valvon talaitteen osoitta ja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suur in.
7.6.2.1. Kompon enttien tai järjestelmien sellaisten valvonta laitteiden osoitta jia ja nimittäjiä, jotka valvo vat jatkuvasti 
oikosulkuja tai avoimen virtapiir in vikoja, ei tarvitse kirjata.
”Jatkuvasti” tark oittaa tässä yhte ydessä, että valvonta on koko ajan käytössä ja valvonta an käytetystä signaalista 
oteta an näyte vähintään kahdesti sekunnissa ja että valvont alaite havaitsee kyseisen valvon nan kannalta 
merkittä vän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kuluessa.
Jos tieto koneen syöttök ompone nttia koskeva näytteenott otaaj uus valvon tatark oituksessa on harvempi, 
kompone ntin lähettämä signaali voidaan sen sijaan arvioida jokaisella näytteenott okerralla.
Tulostusk ompon entin tai -järjestelmän aktiv ointia ei edellytetä pelkästään kyseisen tulostusk ompone ntin tai 
-järjestelmän valvonta a varten.
7.6.3. Kaikkien laskinten lukema kasvaa aina kokonaisluvulla yksi.
7.6.4. Kunkin laskimen vähimmäisluke ma on 0 ja enimmäisluke ma vähintään 65 535 muista OBD-jär jeste lmän 
standardoitua tieto jen tallennusta ja kirjaamista koskevist a vaatimuks ista riippumatta.
7.6.5. Jos jonkin valvon talaitteen osoittaja tai nimittäjä saavuttaa enimmäisar von, kummatkin kyseisen valvon talaitteen 
laskimet jaetaan kahdella ennen kuin niitä kasvatet aan uudelleen tämän lisäyksen kohtien 7.2 ja 7.3 mukaisesti. 
Jos sytytyssyklien laskin tai yleisnimittäjä saavu ttaa enimmäisar von, kyseisen laskimen lukema muuttuu nollaksi 
seuraa van tämän lisäyksen kohtien 7.4 ja 7.5 mukaisen korotuksen yhte ydessä.
7.6.6. Laskimet nollautuvat vain, kun pysyväismuisti tyhjennetään (esim. uudelleenohjelmointi) tai jos lukemat 
tallennetaan ylläpitoa vaativaan vikamuistiin, kun vikamuistin tiedot katoavat valvontamoduulin sähk ökatk oksen 
takia (esim. akun kytke minen irti).
7.6.7. Valmistajan on varmistetta va, ettei osoitta jan ja nimittäjän arvoja voida nollata tai muuttaa muissa kuin tässä 
kohdassa esitet yissä nimenomaisissa tapauksi ssa.
7.7. Osoittaj ien ja nimittäjien sekä yleisnimittäjän poistaminen käytöstä
7.7.1. OBD-jär jeste lmän on 10 sekunnin kuluessa sellaisen vian havaitsemisesta, joka poistaa käytöstä tämän liittee n 
valvon taedellytysten täyttämiseen vaadittav an valvont alaitteen (eli kun vian ilmoitus- tai vahvistusk oodi on 
tallennettu), estettävä kunkin käytöstä poist etun valvon talaitteen osoitta jan ja nimittäjän kasvaminen. Kun vikaa 
ei enää havaita (eli kun vian ilmoitusk oodi poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla), kaikkien siihen 
liittyvien osoitta jien ja nimittäjien kasvamisen on jatkutta va 10 sekunnin kuluessa.FI Euroopan unionin virallinen lehti L 423/602 26.11.2021  
7.7.2. OBD-jär jeste lmän on 10 sekunnin kuluessa sellaisen voiman ulosoton käynnistymisestä, joka poistaa käytöstä 
tämän liitte en valvon taedellytysten täyttämiseen vaadittav an valvon talaitteen, estettä vä kunkin käytöstä poistetun 
valvon talaitteen osoittajan ja nimittäjän kasvaminen. Kun voiman ulosotto päättyy , kaikkien siihen liittyvien 
osoitta jien ja nimittäjien kasvamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa.
7.7.3. OBD-jär jeste lmän on estettävä tietyn valvon talaitteen osoitta jan ja nimittäjän kasvaminen 10 sekunnin kuluessa 
siitä, kun jossakin komponentissa, jolla määr itellään tietyn valvonta laitteen nimittäjän peruste (eli ajoneuvon 
nopeus, ympäristön lämpötila, korkeus, jout okäynti, moottorin kylmäkä ynnistys tai toiminta- aika) on havaittu 
vika ja sitä koskeva vian ilmoitusk oodi on tallennettu. Osoittajan ja nimittäjän kasvamisen on jatkutta va 
10 sekunnin kuluessa siitä, kun vikaa ei enää esiinn y (eli kun vian ilmoitusk oodi poistuu tai poist etaan 
lukulaitt een komennolla).
7.7.4. OBD-jär jeste lmän on estettävä yleisnimittäjän kasvaminen 10 sekunnin kuluessa siitä, kun jossakin 
kompone ntissa, jolla määr itellään tämän lisäyksen kohdan 7.5 peruste iden täyttyminen (eli ajoneuvon nopeus, 
ympäristön lämpöti la, korkeus , jout okäynti tai toiminta-aika), on havaittu vika ja sitä koske va vian ilmoitusk oodi 
on tallennettu. Yleisnimittäjän kasvaminen ei saa kesk eytyä missään muissa olosuhtei ssa. Yleisnimittäjän 
kasvamisen on jatkuttava 10 sekunnin kuluessa siitä, kun vikaa ei enää esiinny (eli kun vian ilmoitusk oodi 
poistuu tai poistetaan lukulaitteen komennolla).FI Euroopan unionin virallinen lehti 26.11.2021 L 423/603