FI Euroopan unionin virallinen lehti L 70/3

Oikaistaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntö nro 49 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat diesel- ja maakaasumoottoreiden ja nestekaasukäyttöisten ottomoottoreiden sekä diesel- tai maakaasumoottorilla tai nestekaasukäyttöisellä ottomoottorilla varustettujen ajoneuvojen hyväksyntää moottorin päästöjen osalta

( Euroopan unionin virallinen lehti L 375, 27. joulukuuta 2006 )

Korvataan sääntö nro 49 seuraavasti:

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) sääntö nro 49 — Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat diesel- ja maakaasumoottoreiden ja nestekaasukäyttöisten ottomoottoreiden sekä diesel- tai maakaasumoottorilla tai nestekaasukäyttöisellä ottomoottorilla varustettujen ajoneuvojen hyväksyntää moottorin päästöjen osalta Tarkistus 3 johon sisältyy: muutossarja 01 — Voimaantulopäivä: 14. toukokuuta 1990 muutossarja 02 — Voimaantulopäivä: 30. joulukuuta 1992 oikaisu 1 muutossarjaan 02, ilmoitus tallettajille C.N.232.1992.TREATIES-32, päivätty 11. syyskuuta 1992 oikaisu 2 muutossarjaan 02, ilmoitus tallettajille C.N.353.1995.TREATIES-72, päivätty 13. marraskuuta 1995 oikaisu 1 tarkistukseen 2 (painovirhekorjaus — vain englanti) täydennys 1 muutossarjaan 02 — Voimaantulopäivä: 18. toukokuuta 1996 täydennys 2 muutossarjaan 02 — Voimaantulopäivä: 28. elokuuta 1996 oikaisu 1 muutossarjan 02 täydennykseen 1, ilmoitus tallettajille C.N.426.1997.TREATIES-96, päivätty 21. marraskuuta 1997 oikaisu 2 muutossarjan 02 täydennykseen 1, ilmoitus tallettajille C.N.272.1999.TREATIES-2, päivätty 12. huhtikuuta 1999 oikaisu 1 muutossarjan 02 täydennykseen 2, ilmoitus tallettajille C.N.271.1999.TREATIES-1, päivätty 12. huhtikuuta 1999 muutossarja 03 — Voimaantulopäivä: 27. joulukuuta 2001 muutossarja 04 — Voimaantulopäivä: 31. tammikuuta 2003 1. SOVELTAMISALA Tätä sääntöä sovelletaan sellaisten yli 3,5 tonnia painavien luokan (1) (2) M1 sekä luokkien M2, M3, N1, N2 ja N3 moottoriajoneuvojen diesel- ja maakaasumoottorien sekä nestekaasua polttoaineena käyttävien ottomoottorien tuottamiin kaasu- ja hiukkaspäästöihin, joiden rakenteellinen nopeus on yli 25 kilometriä tunnissa. 2. MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET Tässä säännössä tarkoitetaan: 2.1. ”testisyklillä” useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa; moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko tasaisella nopeudella (ESC-testi) tai vaihtuvissa käyttöolosuhteissa (ETC-, ELR-testi), 2.2. ”moottorin (moottoriperheen) hyväksynnällä” moottorityypin (moottoriperheen) hyväksyntää kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason osalta, 2.3. ”dieselmoottorilla” puristussytytysperiaatteella toimivaa moottoria, ”kaasumoottorilla” maakaasua tai nestekaasua polttoaineena käyttävää moottoria, 2.4. ”moottorityypillä” sellaisten moottoreiden luokkaa, jotka eivät eroa toisistaan tämän säännön liitteessä I esitettyjen moottorin olennaisten ominaisuuksien osalta, 2.5. ”moottoriperheellä” valmistajan tekemää sellaisten moottoreiden ryhmittelyä, joilla oletetaan tämän säännön liitteen I lisäyksessä 2 määritellyn rakenteen perusteella olevan samanlaiset pakokaasupäästöjen ominaisuudet; kaikkien moottoriperheeseen kuuluvien moottoreiden on täytettävä sovellettavat päästöjen raja-arvot, 2.6. ”kantamoottorilla” moottoriperheestä valittua moottoria, jonka päästöominaisuudet edustavat kyseistä moottoriperhettä, 2.7. ”kaasupäästöillä” hiilimonoksidia, hiilivetyjä (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525 ja etanolikäyttöistä dieselmoottoria koskevaksi molekyylikaavaksi CH3O0,5), metaanittomia hiilivetyjä (dieselmoottorin suhteeksi oletetaan CH1,85, nestekaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,525 ja maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi CH2,93), metaania (maakaasua polttoaineena käyttävän moottorin suhteeksi oletetaan CH4) ja typen oksideja, joiden määrä ilmoitetaan typpidioksidivastaavuutena (NO2), ”hiukkaspäästöillä” tiettyyn suodatinaineeseen jääviä aineita, kun pakokaasu on laimennettu puhtaalla, suodatetulla ilmalla siten, että lämpötila on enintään 325 K (52 °C), 2.8. ”savulla” dieselmoottorin pakokaasuvirrassa suspensiona olevia hiukkasia, jotka absorboivat, heijastavat tai taittavat valoa, 2.9. ”nettoteholla” tehoa, joka ilmaistaan ECE-kilowatteina ja joka mitataan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan osan päästä säännössä N:o 24 määritetyn tehon mittausmenetelmän mukaisesti, 2.10. ”ilmoitetulla suurimmalla teholla (Pmax)” valmistajan hyväksyntähakemuksessa ilmoittamaa suurinta tehoa ECE-kilowatteina (nettoteho), 2.11. ”kuormitusprosentilla” tietyllä moottorin kierrosnopeudella saatua prosenttiosuutta suurimmasta mahdollisesta vääntömomentista, 2.12. ”ESC-testillä” kolmestatoista tämän säännön 5.2 kohdan mukaisesti suoritettavasta vakiomoodista muodostuvaa testisykliä, 2.13. ”ELR-testillä” tämän säännön 5.2 kohdan mukaisesti moottorin vakiokierrosnopeudella suoritettavista kuormitusvaiheista muodostuvaa testisykliä, 2.14. ”ETC-testillä” tämän säännön 5.2 kohdan mukaisesti suoritettavista 1 800:sta sekunneittain vaihtuvasta moodista muodostuvaa testisykliä, 2.15. ”moottorin käyttökierrosnopeuden alueella” moottorin yleisimmin käytössä olevaa tämän säännön liitteen 4 mukaisesti määritettyjen alimman ja suurimman kierrosnopeuden välissä olevaa kierrosnopeuden aluetta, 2.16. ”alimmalla kierrosnopeudella (nlo)” moottorin alinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 50 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta, 2.17. ”suurimmalla kierrosnopeudella (nhi)” moottorin suurinta kierrosnopeutta, jolla moottori tuottaa 70 prosenttia ilmoitetusta suurimmasta tehosta, 2.18. ”moottorin kierrosnopeuksilla A, B ja C” ESC- ja ELR-testeissä käytettäviä, tämän säännön liitteen 4 lisäyksessä 1 esitettyjä moottorin käyttökierrosnopeuden alueella olevia testinopeuksia, 2.19. ”valvonta-alueella” moottorin kierrosnopeuksien A–C sekä 25–100 prosentin kuormituksen välistä aluetta, 2.20. ”viitenopeudella (nref)” 100 prosentin kierrosnopeusarvoa, jota käytetään poistettaessa ETC-testin suhteellisten kierrosnopeusarvojen normalisointi tämän säännön liitteen 4 lisäyksen 2 mukaisesti, 2.21. ”opasimetrillä” laitetta, jolla mitataan savuhiukkasten opasiteettia valon vähenemisperiaatteen mukaisesti, 2.22. ”maakaasun ryhmällä” joko H- tai L-ryhmää sellaisina kuin ne on määritelty marraskuussa 1993 annetussa eurooppalaisessa standardissa EN 437, 2.23. ”itsesäätyvyydellä” moottorin laitetta, jonka avulla ilman ja polttoaineen suhde pidetään vakiona, 2.24. ”uudelleenkalibroinnilla” maakaasumoottorin hienosäätöä, jonka avulla sama suorituskyky (teho, polttoaineen kulutus) saavutetaan toisen lajin maakaasulla, 2.25. ”Wobben indeksillä (alempi Wl tai ylempi Wu)” kaasun tilavuusyksikköä kohti mitatun vastaavan lämpöarvon ja kaasun suhteellisen tiheyden neliöjuuren suhdetta samoissa viiteolosuhteissa seuraavan kaavan mukaisesti: 2.26. ”λ-muutoskertoimella (Sλ)” lauseketta, joka kuvaa moottorin hallintajärjestelmältä vaadittavaa ilman ylimäärän λ muutoksen mukautuvuutta, jos moottorin polttoaineena käytetään koostumukseltaan puhtaasta metaanista eroavaa kaasua (Sλ:n laskeminen: ks. liite 8), 2.27. ”EYA:lla” erittäin ympäristöystävällistä ajoneuvoa, jonka käyttövoimana on moottori, joka ei ylitä tämän säännön 5.2.1 kohdan taulukoiden rivillä C annettuja päästöjen sallittuja raja-arvoja, 2.28. ”estolaitteella” laitetta, joka mittaa tai havainnoi ajoneuvon nopeutta, moottorin kierrosnopeutta, vaihdetta, lämpötilaa, imusarjan painetta tai jotain muuta parametriä tai reagoi niihin aktivoidakseen, muuttaakseen, viivästääkseen tai deaktivoidakseen päästöjenrajoitusjärjestelmän jonkin osan tai toiminnan siten, että päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuus ajoneuvon normaalin käytön aikana alenee, paitsi jos tällaisen laitteen käyttö olennaisesti sisältyy sovellettaviin päästöjen varmentamistestimenettelyihin, 2.29. ”lisäsäätölaitteella” moottoriin tai ajoneuvoon asennettua järjestelmää, toimintoa tai säätöstrategiaa, jota käytetään moottorin ja/tai sen lisälaitteiden suojaamiseksi sellaisissa toimintaolosuhteissa, jotka voisivat johtaa vaurioitumiseen tai rikkoutumiseen, tai jota käytetään moottorin käynnistämisen helpottamiseksi. Lisäsäätölaite voi olla myös strategia tai toimenpide, jos tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että kyseessä ei ole estolaite, 2.30. ”irrationaalisella päästöjen rajoitusstrategialla” mitä tahansa strategiaa tai toimenpidettä, joka vähentää päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuutta ajoneuvon normaaleissa käyttöolosuhteissa sen tason alapuolelle, joka odotetaan saavutettavan sovellettavissa päästötestimenettelyissä. 2.31. Symbolit ja lyhenteet 2.31.1. Testimuuttujien symbolit Symboli Yksikkö Termi AP m2 Isokineettisen näytteenottoanturin poikkileikkauksen pinta-ala AT m2 Pakoputken poikkileikkauksen pinta-ala CEE — Etaanihyötysuhde CEM — Metaanihyötysuhde C1 — Hiilivetyjen hiili 1 -vastaavuus conc ppm/vol% Konsentraatiota ilmaiseva alaindeksi D0 m3/s PDP-kalibrointiyhtälön vakiotekijä DF — Laimennuskerroin D — Besselin funktion vakio E — Besselin funktion vakio EZ g/kWh Tarkistuspisteen interpoloitu NOx-päästö fa — Laboratorion olosuhdekerroin fc s–1 Bessel-suodattimen katkaisutaajuus FFH — Polttoainekohtainen kerroin kosteuskorjauksen laskemiseksi FS — Stoikiometrinen kerroin GAIRW kg/h Imuilman massavirta (kostea) GAIRD kg/h Imuilman massavirta (kuiva) GDILW kg/h Laimennusilman massavirta (kostea) GEDFW kg/h Vastaava laimennetun pakokaasun massavirta (kostea) GEXHW kg/h Pakokaasun massavirta (kostea) GFUEL kg/h Polttoaineen massavirta GTOTW kg/h Laimennetun pakokaasun massavirta (kostea) H MJ/m3 Lämpöarvo HREF g/kg Absoluuttisen kosteuden viitearvo (10,71 g/kg) Ha g/kg Imuilman absoluuttinen kosteus Hd g/kg Laimennusilman absoluuttinen kosteus HTCRAT mol/mol Vety–hiili-suhde I — Yksittäistä moodia ilmaiseva alaindeksi K — Besselin vakio K m–1 Valon absorptiokerroin KH,D — Dieselmoottoreiden NOx:n kosteuden korjauskerroin KH,G — Kaasumoottoreiden NOx:n kosteuden korjauskerroin KV CFV-kalibrointitoiminto KW,a — Imuilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin KW,d — Laimennusilman kuivasta kosteaan korjauksen kerroin KW,e — Laimennetun pakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin KW,r — Raakapakokaasun kuivasta kosteaan korjauksen kerroin L % Testimoottorin vääntömomentti prosentteina suurimmasta vääntömomentista La m Tehollinen optisen reitin pituus M PDP-kalibrointiyhtälön kulmakerrointekijä Mass g/h or g Päästöjen massavirtaa ilmaiseva alaindeksi MDIL kg Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennusilmanäytteen massa Md mg Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa Mf mg Kerätyn hiukkasnäytteen massa Mf,p mg Ensisijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa Mf,b mg Toissijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa MSAM kg Hiukkasten keruussa käytettävien suodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasunäytteen massa MSEC kg Toisiolaimennusilman massa MTOTW kg CVS-kokonaismassa syklin aikana kosteana MTOTW,i kg Hetkellinen CVS-massa kosteana N % Opasiteetti NP — PDP:n kokonaiskierrosluku syklin aikana NP,i — PDP:n kierrosluku tiettynä aikana N min–1 Moottorin kierrosnopeus nP s–1 PDP:n kierrosnopeus nhi min–1 Korkea kierrosnopeus nlo min–1 Alhainen kierrosnopeus nref min–1 Moottorin viitekierrosnopeus ETC-testissä pa kPa Kylläisen vesihöyryn paine moottorin imuilmassa pA kPa Absoluuttinen paine pB kPa Ilman kokonaispaine pd kPa Kylläisen vesihöyryn paine laimennusilmassa ps kPa Kuiva ilmanpaine p1 kPa Alipaine CVS-laitteen PDP-pumpun sisäänmenokohdassa P(a) kW Testin ajaksi asennettavien apulaitteiden käyttöteho P(b) kW Testin ajaksi poistettavien apulaitteiden käyttöteho P(n) kW Korjaamaton nettoteho P(m) kW Testipenkissä mitattu teho Ω — Besselin vakio Qs m3/s CVS-laitteen kokonaisvirtaama q — Laimennussuhde r — Isokineettisen anturin ja pakoputken poikkileikkausten pinta-alojen suhde Ra % Imuilman suhteellinen kosteus Rd % Laimennusilman suhteellinen kosteus Rf — FID-vastekerroin ρ kg/m3 Tiheys S kW Dynamometrin asetusarvo Si m–1 Hetkellinen savutusarvo Sλ — λ-muutoskerroin T K Absoluuttinen lämpötila Ta K Imuilman absoluuttinen lämpötila t s Mittausaika te s Sähköinen vasteaika tf s Suodattimen vasteaika Besselin funktiota varten tp s Fyysinen vasteaika Δt s Peräkkäisten savumittausarvojen aikaväli (= 1/näytteenottotaajuus) Δti s Näyteväli määritettäessä hetkellistä virtaamaa CFV-laitteessa τ % Savun läpinäkyvyys V0 m3/rev PDP-laitteen todellinen tilavuusvirtaama W — Wobben indeksi Wact kWh ETC:n todellinen sykliteho Wref kWh ETC:n viitesykliteho WF — Painokerroin WFE — Tehollinen painokerroin X0 m3/rev PDP-laitteen tilavuusvirtaaman kalibrointisuure Yi m–1 Savuarvon 1 sekunnin Bessel-keskiarvo 2.31.2. Kemiallisten komponenttien symbolit CH4 Metaani C2H6 Etaani C2H5OH Etanoli C3H8 Propaani CO Hiilimonoksidi DOP Di-oktyyliftalaatti CO2 Hiilidioksidi HC Hiilivedyt NMHC Metaanittomat hiilivedyt NOx Typen oksidit NO Typpioksidi NO2 Typpidioksidi PT Hiukkaset 2.31.3. Lyhenteet CFV Kriittisen aukon virtaamaan perustuva vakiotilavuusvirtalaite CLD Kemiluminisenssi-analysaattori ELR Eurooppalainen kuormavastetestisykli (European Load Response Test Cycle) ESC Eurooppalainen vakiotilainen testisykli (European Steady State Test Cycle) ETC Eurooppalainen muuttuvatilainen testisykli (European Transient Test Cycle) FID Liekin ionisaatioilmaisin GC Kaasukromatografi HCLD Lämmitettävä kemiluminisenssi-analysaattori HFID Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin LPG Nestekaasu NDIR Non-dispersive-tyyppinen infrapuna-analysaattori NG Maakaasu NMC Metaanierotin 3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN 3.1. Moottoria erillisenä teknisenä yksikkönä koskevan hyväksynnän hakeminen 3.1.1. Moottorin valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä moottorityypin hyväksyntähakemus kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason osalta. 3.1.2. Hakemukseen on sisällyttävä tarvittavat asiakirjat kolmena kappaleena. Hakemuksessa on esitettävä ainakin tämän säännön liitteessä 1 tarkoitetut moottorin olennaiset ominaisuudet. 3.1.3. Liitteessä 1 kuvattujen ”moottorityypin” ominaisuuksien mukainen moottori on luovutettava 5 kohdassa määritellyt hyväksyntätestit suorittavalle tekniselle tutkimuslaitokselle. 3.2. Ajoneuvotyypin hyväksynnän hakeminen sen moottorin osalta 3.2.1. Ajoneuvon valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvotyypin hyväksyntähakemus sen moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason osalta. Hakemukseen on sisällyttävä tarvittavat asiakirjat kolmena kappaleena. Hakemuksessa on esitettävä ainakin: 3.2.2.1. liitteessä 1 tarkoitetut moottorin olennaiset ominaisuudet, 3.2.2.2. liitteessä 1 tarkoitettujen moottoriin liittyvien osien kuvaus, 3.2.2.3. jäljennös asennetun moottorityypin tyyppihyväksyntää koskevasta ilmoituslomakkeesta (liite 2A). 3.3. Hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvotyypin hyväksynnän hakeminen 3.3.1. Ajoneuvon valmistajan tai valtuutetun edustajan on tehtävä ajoneuvon hyväksyntähakemus sen hyväksytyn dieselmoottorin tai moottoriperheen kaasu- ja hiukkaspäästöjen tason ja sen hyväksytyn kaasumoottorin tai moottoriperheen kaasupäästöjen tason osalta. Hakemukseen on sisällyttävä tarvittavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: 3.3.2.1. ajoneuvotyypin ja moottoriin liittyvien ajoneuvon osien tarvittavat, liitteessä 1 tarkoitetut tiedot sisältävä kuvaus sekä jäljennös ajoneuvotyyppiin asennetun moottorin ja tarvittaessa moottoriperheen hyväksyntää koskevasta ilmoituslomakkeesta (liite 2a) erillisenä teknisenä yksikkönä. 4. HYVÄKSYNTÄ 4.1. Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille edellyttää seuraavien vaatimusten täyttymistä: 4.1.1. Dieselöljy: jos moottori tai ajoneuvo tämän säännön 3.1, 3.2 tai 3.3. kohdan mukaisesti täyttää jäljempänä 5, 6 ja 7 kohdassa asetetut vaatimukset käytettäessä tämän säännön liitteessä 5 määritettyä vertailupolttoainetta, moottorityypille tai ajoneuvotyypille on myönnettävä hyväksyntä. Maakaasua polttoaineena käyttävän kantamoottorin pitää pystyä käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita. Maakaasua on periaatteessa kahta eri lajia, suurilämpöarvoista (H-ryhmän kaasua) ja vähälämpöarvoista (L-ryhmän kaasua), joskin lämpöarvot saattavat vaihdella huomattavasti kaasuryhmien sisällä; niiden energiamäärä Wobben indeksinä ja λ-muutoskertoimena (Sλ) ilmaistuna vaihtelee huomattavasti. Wobben indeksin ja Sλ-arvon laskemisessa käytettävät kaavat esitetään 2.25 ja 2.26 kohdassa. Maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) katsotaan kuuluvan H-ryhmään, kun taas maakaasujen, joiden λ-muutoskerroin on välillä 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) katsotaan kuuluvan L-ryhmään. Sλ-arvojen äärimmäiset vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineiden koostumuksessa. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset liitteessä 6 määritettyjen vertailupolttoaineiden GR (polttoaine 1) ja G25 (polttoaine 2) osalta ilman eri säätöjä testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4 lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. 4.1.2.1. Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. Jos maakaasumoottori on tarkoitettu käytettäväksi itsesäätyvästi sekä H-ryhmän kaasuilla että L-ryhmän kaasuilla siten, että kaasujen energiasisältöalue valitaan katkaisimella, kantamoottori testataan sekä H- että L-ryhmän asiaankuuluvilla liitteessä 6 määritellyillä vertailupolttoaineilla. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset katkaisimen kummassakin asennossa ilman polttoaineen uudelleensäätöä kahden testin välillä kyseisessä katkaisimen asennossa. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4 lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. 4.1.3.1. Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata G23:n sijaan kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. 4.1.4. Maakaasua polttoaineena käyttävien moottoreiden osalta päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti: tai ja Nestekaasua polttoaineena käyttävän kantamoottorin pitää pystyä käyttämään kaikkia kaupan olevia, koostumukseltaan erilaisia polttoaineita. Käytettävän nestekaasun C3/C4-koostumus vaihtelee. Nämä vaihtelut on otettu huomioon vertailupolttoaineissa. Kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 7 tarkoitetuilla vertailupolttoaineilla A ja B ilman, että polttoaineen syöttöä säädetään testien välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4 lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. 4.1.5.1. Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti: 4.2. Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen Polttoainerajoitettu hyväksyntä annetaan, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät: Joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasulla toimimaan säädetyn maakaasukäyttöisen moottorin pakokaasupäästöjen hyväksyntä Kantamoottori on testattava asiaankuuluvalla liitteessä 6 tarkoitetulla vastaavan kaasuryhmän vertailupolttoaineella. Polttoaineet ovat GR (polttoaine 1) ja G23 (polttoaine 3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (polttoaine 2) ja G23 (polttoaine 3) L-ryhmän kaasuille. Kantamoottorin on täytettävä tämän säännön vaatimukset ilman, että polttoainejärjestelmän säätöjä muutetaan mitenkään kahden testin välillä. Polttoaineen vaihdon jälkeen sallitaan kuitenkin yhden ETC-syklin mittainen mukautusajo ilman mittausta. Ennen testiä kantamoottorille on suoritettava liitteen 4 lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukainen totutusajo. 4.2.1.1. Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata G23:n sijaan kolmannella polttoaineella (polttoaine 3), jos λ-muutoskerroin (Sλ) on arvojen 0,89 (ts. GR-polttoaineen alarajan) ja 1,19 (ts. G25-polttoaineen ylärajan) välillä, esimerkiksi jos polttoaine 3 on kaupan oleva polttoaine. Tämän testin tuloksia voidaan käyttää tuotannon vaatimustenmukaisuusarvioinnin perustana. 4.2.1.2. Päästötulosten suhde r kullekin päästölle määritetään seuraavasti: tai ja 4.2.1.3. Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava tarra (ks. 4.11 kohta), josta ilmenee, mille kaasuryhmälle moottori on hyväksytty. Yhdellä polttoaineen koostumuksella toimimaan säädetyn, maakaasulla tai nestekaasulla käyvän moottorin pakokaasupäästöjen hyväksyntä 4.2.2.1. Maakaasukäyttöisen kantamoottorin on täytettävä päästövaatimukset liitteessä 7 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden GR ja G25 osalta ja nestekaasukäyttöisen kantamoottorin liitteessä 7 tarkoitettujen vertailupolttoaineiden A ja B osalta. Polttoaineen syöttöä saa hienosäätää testien välissä. Hienosäätöön sisältyy polttoaineen syöttötietokannan uudelleenkalibrointi, kuitenkin tietokannan perusrakennetta tai sen säätöstrategiaa muuttamatta. Tarvittaessa suoraan polttoaineen virtaamaan vaikuttavat osat, esimerkiksi ruiskutussuuttimet, voi vaihtaa. 4.2.2.2. Valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata vertailupolttoaineilla GR ja G23 tai vertailupolttoaineilla G25 ja G23, jolloin hyväksyntä on vastaavasti voimassa ainoastaan joko H-ryhmän tai L-ryhmän kaasun osalta. 4.2.2.3. Asiakkaalle toimitettaessa moottorissa on oltava tarra (ks. 4.11 kohta), josta ilmenee, mikä polttoainekoostumus moottorille on kalibroitu. MAAKAASUA POLTTOAINEENA KÄYTTÄVIEN MOOTTORIEN HYVÄKSYNTÄ 4.1. kohta Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille Testikäyttöjen lukumäärä ”r”:n laskeminen 4.2. kohta Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen Testikäyttöjen lukumäärä ”r”:n laskeminen Ks. 4.1.2 kohta Maakaasumoottori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita GR (1) ja G25 (2) valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kolmannella kaupan olevalla polttoaineella (3), jos Sλ = 0,89–1,19 2 (enintään 3) ja, jos testataan kolmannella polttoaineella ja Ks. 4.1.3 kohta Maakaasumoot-tori, joka säätyy itse katkaisimella GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasuille ja G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasuille valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Sλ = 0,89–1,19 2 H-ryhmän kaasuille ja 2 L-ryhmän kaasuille asiaankuuluvassa katkaisimen asennossa 4 ja Ks. 4.2.1 kohta Maakaasumoot-tori, joka on säädetty toimimaan H-ryhmän tai L-ryhmän kaasuilla GR (1) ja G23 (3) H-ryhmän kaasuille tai G25 (2) ja G23 (3) L-ryhmän kaasuille valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata kaupan olevalla polttoaineella (3) G23:n sijaan, jos Sλ = 0,89–1,19 2 H-ryhmän kaasuille tai 2 L-ryhmän kaasuille 2 H-ryhmän kaasuille tai L-ryhmän kaasuille Ks. 4.2.2 kohta Maakaasumoot-tori, joka on säädetty toimi-maan tietyllä polttoaine-koostumuksella GR (1) ja G25 (2), hienosäätö testien välissä sallittu valmistajan pyynnöstä moottori voidaan testata GR:llä (1) ja G23:llä (3) H-ryhmän kaasujen osalta tai G25:llä (2) ja G23:llä (3) L-ryhmän kaasujen osalta 2 tai 2 H-ryhmän kaasuille tai 2 L-ryhmän kaasuille 2 NESTEKAASUA POLTTOAINEENA KÄYTTÄVIEN MOOTTORIEN HYVÄKSYNTÄ 4.1. kohta Hyväksynnän antaminen kaikille polttoaineille Testi-käyttöjen lukumäärä ”r”:n laskeminen 4.2. kohta Polttoainerajoitetun hyväksynnän antaminen Testi-käyttöjen lukumäärä ”r”:n laskeminen Ks. 4.1.5 kohta Nestekaasumoot-tori, joka pystyy käyttämään kaikkia koostumukseltaan erilaisia polttoaineita polttoaine A ja polttoaine B 2 Ks. 4.2.2 kohta Nestekaasumoot-tori, joka on säädetty toimi-maan tietyllä polttoaine-koostumuksella polttoaine A ja polttoaine B, hienosäätö testien välillä sallittu 2 4.3. Moottoriperheen jäsenen pakokaasupäästöjen hyväksyntä 4.3.1. Jäljempänä 4.3.2 kohdassa mainittua poikkeusta lukuun ottamatta kantamoottorin hyväksyntä koskee kaikkia moottoriperheen jäseniä ilman eri testejä, kun käytetään polttoainetta, joka kuuluu koostumukseltaan ryhmään, jolle kantamoottori on hyväksytty (4.2.2 kohdassa kuvattujen moottoreiden osalta), tai samaa polttoaineryhmää (4.1 tai 4.2 kohdassa kuvattujen moottoreiden osalta), jolle kantamoottori on hyväksytty. 4.3.2. Toissijainen testimoottori Jos hyväksyntäviranomainen toteaa moottoriperheeseen kuuluvan moottorin hyväksyntähakemuksen tai ajoneuvon moottorin hyväksyntähakemuksen yhteydessä, että jätetty hakemus ei valitun kantamoottorin osalta täysin edusta säännön lisäyksessä 1 määritettyä moottoriperhettä, se voi valita testattavaksi vaihtoehtoisen ja tarvittaessa uuden vertailutestimoottorin. 4.4. Hyväksyntänumero on annettava kullekin hyväksytylle tyypille. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 04, joka vastaa muutossarjaa 04) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle moottorityypille tai ajoneuvotyypille. 4.5. Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta moottorityypin tai ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 2A tai 2B, tilanteen mukaan, esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. Myös tyyppitestin aikana mitatut arvot on ilmoitettava. Kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn moottorityypin mukaisiin moottoreihin ja kaikkiin tämän säännön nojalla hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jossa on: 4.6.1. ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), 4.6.2. tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja 4.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella oleva hyväksyntänumero. Hyväksyntämerkissä on kuitenkin oltava R-kirjaimen perässä toinenkin kirjainmerkki, jonka tarkoituksena on ilmaista ne päästöjen raja-arvot, joiden osalta hyväksyntä on myönnetty. Jos annettu hyväksyntä merkitsee 5.2.1 kohdan asiaankuuluvan taulukon tai taulukoiden rivillä A annettujen raja-arvojen noudattamista, R-kirjaimen perään merkitään roomalainen numero I. Jos annettu hyväksyntä merkitsee 5.2.1 kohdan asiaankuuluvan taulukon tai taulukoiden rivillä B1 annettujen raja-arvojen noudattamista, R-kirjaimen perään merkitään roomalainen numero II. Jos annettu hyväksyntä merkitsee 5.2.1 kohdan asiaankuuluvan taulukon tai taulukoiden rivillä B2 annettujen raja-arvojen noudattamista, R-kirjaimen perään merkitään roomalainen numero III. Jos annettu hyväksyntä merkitsee 5.2.1 kohdan asiaankuuluvan taulukon tai taulukoiden rivillä C annettujen raja-arvojen noudattamista, R-kirjaimen perään merkitään roomalainen numero IV. Maakaasumoottorien hyväksyntämerkissä on oltava kansallisen tunnuksen perässä jälkiliite, jonka tarkoituksena on ilmaista, minkä kaasuryhmän osalta hyväksyntä on annettu. Merkki on seuraavanlainen: 4.6.3.1.1. H, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu H-ryhmän kaasujen osalta, 4.6.3.1.2. L, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu L-ryhmän kaasujen osalta, 4.6.3.1.3. HL, jos moottori on hyväksytty ja kalibroitu sekä H- että L-ryhmän kaasujen osalta, 4.6.3.1.4. Ht, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn H-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, 4.6.3.1.5. Lt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää, 4.6.3.1.6. HLt, jos moottori on kalibroitu ja hyväksytty tietyn joko H- tai L-ryhmän kaasun koostumuksen osalta ja moottori voidaan muuttaa jollekin toiselle H- tai L-ryhmän kaasulle hienosäätämällä moottorin polttoainejärjestelmää. 4.7. Jos ajoneuvo tai moottori on sellaisen tyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, 4.6.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.6.1 kohdassa tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle. 4.8. Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan hyväksyttyyn tyyppiin kiinnittämään tyyppikilpeen tai lähelle sitä. 4.9. Tämän säännön liitteessä 3 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. Teknisenä yksikkönä hyväksytyssä moottorissa on oltava hyväksyntämerkin lisäksi seuraavat merkinnät: 4.10.1. moottorin valmistajan tavaramerkki tai kauppanimi, 4.10.2. valmistajan kaupallinen kuvaus. 4.11. Tarrat Polttoainerajoituksin hyväksytyssä maakaasu- tai nestekaasumoottorissa on oltava seuraavat tarrat: 4.11.1. Sisältö Tarrassa on oltava seuraavat tiedot: Edellä 4.2.1.3 kohdan tapauksessa tarrassa on luettava ”AINOASTAAN H-RYHMÄN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Tarvittaessa kirjain H korvataan kirjaimella L. Edellä 4.2.2.3 kohdan tapauksessa tarrassa on luettava ”AINOASTAAN … -LUOKAN MAAKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA” tai tilanteen mukaan ”AINOASTAAN … -LUOKAN NESTEKAASUN KÄYTTÖ SALLITTUA”. Liitteen 6 tai 7 vastaavan taulukon (vastaavien taulukoiden) tiedot sekä moottorin valmistajan määrittämät yksittäiset komponentit ja rajat on annettava. Kirjainten ja numeroiden on oltava vähintään 4 mm korkeita. Huomautus: Jos tällaisen tarran sijoittaminen ei tilan puutteen vuoksi ole mahdollista, voidaan käyttää yksinkertaistettua koodia. Tässä tapauksessa kaikki edellä tarkoitetut tiedot sisältävän selvityksen on oltava vaivattomasti polttoainesäiliön täyttävän tai moottoria ja sen lisälaitteita huoltavan tai korjaavan henkilön sekä asianmukaisten viranomaisten saatavilla. Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat keskenään selvityksen paikasta ja sisällöstä. 4.11.2. Ominaisuudet Tarrojen on kestettävä moottorin käyttöikä. Tarrojen on oltava helppolukuisia, ja niiden kirjainten ja numeroiden on oltava kulumattomia. Lisäksi tarrat on kiinnitettävä siten, että niiden kiinnitys kestää moottorin käyttöiän, eikä tarroja voi irrottaa tuhoamatta tai vahingoittamatta niitä. 4.11.3. Sijoittaminen Tarrat on kiinnitettävä moottorin sellaiseen osaan, joka on tarpeen moottorin tavanomaisessa käytössä ja jota ei yleensä tarvitse vaihtaa moottorin käyttöiän aikana. Lisäksi tarrat on sijoitettava siten, että ne ovat helposti nähtävissä, kun moottoriin on asennettu kaikki moottorin käytön kannalta tarpeelliset apulaitteet. 4.12. Ajoneuvotyypin moottorin tyyppihyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen. 4.13. Hyväksytyllä moottorilla varustetun ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntähakemuksen osalta 4.11 kohdassa tarkoitettu merkintä on myös sijoitettava polttoaineen täyttöaukon läheisyyteen. 5. ERITELMÄT JA TESTIT 5.1. Yleistä 5.1.1. Päästöjenrajoituslaitteet 5.1.1.1. Osat, jotka voivat vaikuttaa dieselmoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöihin ja kaasumoottoreiden kaasupäästöihin, on suunniteltava, valmistettava, koottava ja asennettava niin, että moottori on tavanomaisessa käytössä tämän säännön vaatimusten mukainen. 5.1.2. Päästöjenrajoituslaitteiden toiminnat 5.1.2.1. Estolaitteen tai irrationaalisen päästöjenrajoitusstrategian käyttö on kielletty. Moottoriin tai ajoneuvoon voidaan asentaa lisäsäätölaite, jos se: 5.1.2.2.1. toimii vain muissa kuin 5.1.2.4 kohdassa eritellyissä olosuhteissa, tai 5.1.2.2.2. aktivoituu vain väliaikaisesti 5.1.2.4 kohdassa eritellyissä olosuhteissa, kun tarkoituksena on moottorin suojaaminen vaurioilta, ilmankäsittelylaitteen suojaaminen, savun hallinta, kylmäkäynnistys tai moottorin lämmitys, tai 5.1.2.2.3. aktivoituu vain ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta toiminnan turvallisuuden tai varakäyntijärjestelmän toiminnan varmistamiseksi. 5.1.2.3. Moottorin säätölaite, -toiminto, -järjestelmä tai -toimenpide, joka toimii 5.1.2.4 kohdassa eritellyissä olosuhteissa ja joka johtaa erilaisen tai muutetun moottorinohjausstrategian käyttöön, kuin mitä tavallisesti käytettäisiin sovellettavissa päästötesteissä, sallitaan, jos 5.1.3 ja/tai 5.1.4 kohtien vaatimuksia noudattaen voidaan täysin osoittaa, että toimenpide ei alenna päästöjenrajoitusjärjestelmän tehoa. Kaikissa muissa tapauksissa tällaisia laitteita pidetään estolaitteina. 5.1.2.4. Edellä 5.1.2.2 kohdassa tarkoitetut käyttöolosuhteet vakaassa tilassa ja muuttuvissa olosuhteissa ovat seuraavat: i) korkeus enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa), ii) ympäristön lämpötila 283–303 K (10–30 °C), iii) moottorin jäähdytysnesteen lämpötila 343–368 K (70–95 °C). 5.1.3. Elektronisten päästöjenrajoitusjärjestelmien erityisvaatimukset 5.1.3.1. Vaadittavat asiakirjat Valmistajan on toimitettava sellaiset asiakirjat, joista käy ilmi järjestelmän perusrakenne ja se, millä tavoin se, suoraan tai epäsuorasti, rajoittaa lähtömuuttujia. Asiakirja-aineisto koostuu kahdesta osasta: a) Varsinainen asiakirjapaketti toimitetaan tekniselle tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntää koskevan hakemuksen kanssa, ja sen on sisällettävä järjestelmän täydellinen kuvaus. Tiedot voidaan esittää lyhyesti, jos voidaan osoittaa, että ne kattavat kaikki lähtömuuttujat, jotka säätötoimenpiteiden ja niiden tulomuuttujien matriisi sallii. Nämä tiedot liitetään tämän säännön 3 kohdassa vaadittuihin asiakirjoihin. b) Lisäaineisto, josta käyvät ilmi mahdollisen lisäsäätölaitteen muuttamat parametrit ja rajaolosuhteet, joissa laite toimii. Lisätietoihin on sisällyttävä kuvaus polttoaineen säätöjärjestelmän toiminnasta, ajoitusmenetelmistä ja kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla. Lisäaineistosta on myös käytävä ilmi perusteet mahdollisen lisäsäätölaitteen käytölle, ja sen on sisällettävä lisäaineistoa ja testitietoja, jotka osoittavat mahdollisen moottoriin tai ajoneuvoon asennetun lisäsäätölaitteen vaikutukset pakokaasupäästöihin. Tämä lisäaineisto käsitellään tarkoin luottamuksellisena, ja valmistaja pitää aineiston itsellään mutta niin, että se voidaan tarkastaa milloin tahansa tyyppihyväksyntää annettaessa tai tyyppihyväksynnän voimassaoloaikana. Lisäksi tyyppihyväksyntäviranomainen ja/tai tekninen tutkimuslaitos voi, sen tarkastamiseksi, onko jotain strategiaa tai toimenpidettä pidettävä 2.28 ja 2.30 kohtien määritelmissä tarkoitettuna estolaitteena tai irrationaalisena päästöjenrajoitusstrategiana, vaatia NOX-vertailutestin suorittamista käyttämällä ETC-testiä joko tyyppihyväksyntätestin yhteydessä tai menettelyissä tarkastettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta. 5.1.4.1. Vaihtoehtona tämän säännön liitteessä 4 olevan lisäyksen 4 vaatimuksille, NOX-päästön näytteenotossa voidaan ETC-testin aikana käyttää raakapakokaasua ja noudattaa 15 päivänä syyskuuta 2001 päivätyn standardin ISO FDIS 16 183 vaatimuksia. 5.1.4.2. Kun tarkastetaan, onko jotakin strategiaa tai toimenpidettä pidettävä estolaitteena tai irrationaalisena päästöjenrajoitusstrategiana 2.28 ja 2.30 kohdissa annettujen määritelmien mukaisesti, hyväksytään 10 prosentin lisämarginaali asianomaisen NOX-raja-arvon suhteen. Jäljempänä 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivin A mukaista hyväksyntätestausta varten tavanomaisten dieselmoottoreiden, mukaan lukien ne moottorit, joissa käytetään elektronista polttoaineen ruiskutusta, pakokaasujen kierrätystä (EGR), ja/tai hapettavaa katalysaattoria, päästöt määritetään ESC- ja ELR-testeissä. Dieselmoottorit, joissa käytetään kehittyneitä pakokaasujen jälkikäsittelymenetelmiä, mukaan lukien typenpoistokatalysaattorit (deNOx) ja/tai hiukkasloukut, testataan lisäksi ETC-testissä. Jäljempänä 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivin B1 tai B2 tai C mukaista hyväksyntätestausta varten päästöt määritellään ESC-, ELR- ja ETC-testeissä. Kaasumoottoreiden kaasupäästöt määritetään ETC-testissä. ESC- ja ELR-testausmenettelyt kuvataan liitteen 4 lisäyksessä 1 ja ETC-testausmenettely liitteen 4 lisäyksissä 2 ja 3. Testattavaksi toimitetun moottorin kaasupäästöt ja hiukkaspäästöt mitataan tarvittaessa liitteessä 4 kuvatulla menetelmällä. Liitteen 4 lisäyksessä 4 kuvataan kaasupäästöjen ja hiukkaspäästöjen suositeltavat analysointimenetelmät ja suositeltavat näytteenottojärjestelmät. Tekninen tutkimuslaitos saattaa hyväksyä muita järjestelmiä tai analysaattoreita, jos niiden havaitaan tuottavan samat tulokset. Yksittäisen laboratorion osalta ne katsotaan vastaaviksi, jos testitulokset eroavat enintään ± 5 prosenttia jonkin edellä kuvatun viitejärjestelmän antamista tuloksista. Hiukkaspäästöjen osalta viitejärjestelmäksi katsotaan ainoastaan täysvirtauslaimennusjärjestelmä. Uuden järjestelmän sisällyttämiseksi sääntöön vastaavuus on määritettävä laskemalla toistettavuus laboratorioiden välisellä testillä ISO 5725 -standardissa kuvatulla tavalla. 5.2.1. Raja-arvot Hiilimonoksidin, kaikkien hiilivetyjen, typen oksidien ja hiukkasten ESC-testissä määritetyt massat sekä ELR-testissä määritetty savun opasiteetti eivät saa ylittää taulukossa 1 esitettyjä arvoja. Niiden dieselmoottoreiden, jotka lisäksi testataan ETC-testissä, ja erityisesti kaasumoottoreiden osalta hiilimonoksidin, metaanittomien hiilivetyjen, metaanin (tarvittaessa), typen oksidien ja hiukkasten (tarvittaessa) määritetyt massat eivät saa ylittää taulukossa 2 esitettyjä arvoja. Taulukko 1 Raja-arvot – ESC- ja ELR-testit Rivi Hiilimonoksidin massa (CO) g/kWh Hiilivetyjen massa (HC) g/kWh Typen oksidien massa (NOx) g/kWh Hiukkasten massa (PT) g/kWh Savu m–1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,13 (4) 0,8 B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EYA) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15

Taulukko 2 Raja-arvot – ETC-testit (6) Rivi Hiilimonoksidin massa (CO) g/kWh Metaanittomien hiilivetyjen massa (NMHC) g/kWh Metaanin massa (CH4) (7) g/kWh Typen oksidien massa (NOx) g/kWh Hiukkasten massa (PT) (8) g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,21 (5) B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EYA) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 5.2.2. Diesel- ja kaasumoottoreiden hiilivetypäästöjen mittaukset 5.2.2.1. Valmistaja voi halutessaan mittauttaa hiilivetyjen massan ETC-testissä metaanittomien hiilivetyjen mittauksen sijasta. Tässä tapauksessa hiilivetyjen massan raja-arvo on sama kuin taulukon 2 metaanittomien hiilivetyjen massan raja-arvo. 5.2.3. Dieselmoottoreiden erityisvaatimukset 5.2.3.1. Tarkistusalueen satunnaisilla kohdilla ESC-testissä mitatut typen oksidien spesifiset massat saavat ylittää rinnakkaisista testitiloista saatavat interpoloidut arvot enintään kymmenellä prosentilla (viite liite 4, lisäys 1, 4.6.2 ja 4.6.3 kohta). 5.2.3.2. ELR-testin satunnaisen testinopeuden savuarvo saa ylittää joko rinnakkaisten testinopeuksien suurimman savuarvon enintään 20 prosentilla tai raja-arvon enintään 5 prosentilla sen mukaan, kumpi on suurempi. 6. ASENNUS AJONEUVOON Ajoneuvon moottoriasennuksen on oltava seuraavien ominaisuuksien mukainen moottorin tyyppihyväksynnän mukaan: 6.1.1. imualipaine ei saa olla tyyppihyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi, 6.1.2. pakojärjestelmän vastapaine ei saa olla tyyppihyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi, 6.1.3. moottorin käyttämiseen tarvittavien apulaitteiden käyttöteho ei saa olla tyyppihyväksytylle moottorille liitteessä 2A määritettyä suurempi. 7. MOOTTORIPERHE 7.1. Moottoriperheen määrittävät muuttujat Moottorin valmistajan määrittämä moottoriperhe voidaan määritellä perheeseen kuuluvien moottoreiden yhteisten perusominaisuuksien avulla. Joissain tapauksissa muuttujien välillä saattaa olla vuorovaikutusta. Nämä tekijät on myös otettava huomioon, jotta varmistetaan, että moottoriperheeseen sisällytetään ainoastaan moottoreita, joiden pakokaasupäästöjen ominaisuudet ovat samanlaiset. Moottoreiden voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, jos niiden seuraavat muuttujat ovat samat: 7.1.1. Työtapa: — kaksitahti — nelitahti 7.1.2. Jäähdytysjärjestelmä: — ilma — vesi — öljy 7.1.3. Kaasumottoreiden ja jälkikäsittelylaitteilla varustettujen moottoreiden osalta — Sylinteriluku (muiden dieselmoottoreiden, joissa on vähemmän sylintereitä kuin kantamoottorissa, voidaan katsoa kuuluvan samaan moottoriperheeseen, jos polttoaineen syöttöjärjestelmä syöttää polttoaineen kullekin sylinterille erikseen). 7.1.4. Yksittäisen sylinterin iskutilavuus: — enintään 15 prosentin hajonta moottoriperheen sisällä 7.1.5. Ilman täytösmenetelmä: — luonnollinen ilmanotto — paineahdettu — paineahdettu ahtoilman jäähdyttimellä 7.1.6. Palotilan tyyppi tai rakenne: — esikammio — pyörrekammio — avokammio 7.1.7. Venttiilit ja kanavat — sijainti, koko ja lukumäärä: — sylinterin kansi — sylinterin seinämä — kampikammio 7.1.8. Polttoainejärjestelmä (dieselmoottorit): — pumppu-putki-suutin — rivipumppu — jakajapumppu — yksikköpumppu — yksikkösuutin 7.1.9. Polttoainejärjestelmä (kaasumoottorit): — sekoitusyksikkö — kaasuinduktio/ruiskutus (yksipiste, monipiste) — nesteruiskutus (yksipiste, monipiste) 7.1.10. Sytytysjärjestelmä (kaasumoottorit) 7.1.11. Muut ominaisuudet: — pakokaasujen kierrätys — veden ruiskutus/emulsio — apuilman ruiskutus — ahtimen jäähdytysjärjestelmä 7.1.12. Pakokaasun jälkikäsittely: — kolmitiekatalysaattori — hapetuskatalysaattori — pelkistyskatalysaattori — lämpöreaktori — hiukkasloukku 7.2. Kantamoottorin valitseminen 7.2.1. Dieselmoottorit Moottoriperheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti ilmoitetulla suurimmalla vääntömomentin kierrosnopeudella. Jos tämä valintaperuste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan käyttäen toissijaisena valintaperusteena suurinta polttoaineen syöttöä tahtia kohti nimelliskierrosnopeudella. Joissakin tapauksissa hyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan toinen moottori. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomainen saattaa valita jonkin muun moottorin, jos joidenkin ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, että kyseisen moottorin päästöt ovat moottoriperheen moottoreiden suurimmat. Jos perheen moottoreissa on muita ominaisuuksia, joiden voidaan olettaa vaikuttavan pakokaasupäästöihin, nämä ominaisuudet on tunnistettava ja otettava huomioon perheen kantamoottoria valittaessa. 7.2.2. Kaasumoottorit Perheen kantamoottori valitaan käyttäen ensisijaisena valintaperusteena suurinta iskutilavuutta. Jos tämä peruste on sama kahdella tai usealla moottorilla, kantamoottori valitaan toissijaisten valintaperusteiden avulla seuraavassa järjestyksessä: — suurin polttoaineen syöttö tahtia kohti ilmoitetun nimellistehon kierrosnopeudella, — suurin sytytysennakko, — alhaisin EGR-arvo, — ei ilmapumppua tai ilmapumpun alhaisin todellinen virtaama. Joissakin tapauksissa hyväksyntäviranomainen saattaa tulla siihen tulokseen, että moottoriperheen suurimpien päästöarvojen määrittämiseen tarvitaan toinen moottori. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomainen saattaa valita jonkin muun moottorin, jos joidenkin ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, että kyseisen moottorin päästöt ovat moottoriperheen moottoreiden suurimmat. 8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS Tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamismenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) asetettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia: 8.1. Kaikki moottorit tai ajoneuvot, joihin on liitetty tämän säännön mukainen hyväksyntämerkki, on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi hyväksyntälomakkeessa ja sen liitteissä annetun kuvauksen osalta. 8.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästörajojen osalta tarkistetaan pääsääntöisesti ilmoituslomakkeessa ja sen liitteissä esitetyn kuvauksen perusteella. Jos epäpuhtauspäästöjä mitataan ja moottorin hyväksynnällä on ollut yksi tai useita laajennuksia, testit suoritetaan vastaavaan laajennukseen liittyvässä tietopaketissa kuvatulle moottorille (kuvatuille moottoreille). Epäpuhtaustestissä käytettävän moottorin vaatimustenmukaisuus Kun moottori on luovutettu viranomaisille, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin moottoreihin. 8.3.1.1. Sarjasta otetaan satunnaisotannalla kolme moottoria. Moottoreita, jotka testataan 5.2.1 kohdassa olevan rivin A mukaista hyväksyntää varten vain ESC- ja ELR-testeillä tai vain ETC-testillä, koskevat tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamisessa sovellettavat testit. Viranomaisen suostumuksella kaikki muut 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivien A, B1 tai B2 tai C mukaisesti hyväksytyt moottorit testataan joko ESC- ja ELR-testisykleissä tai ETC-testisyklissä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkistamiseksi. Raja-arvot on annettu säännön 5.2.1 kohdassa. 8.3.1.2. Testit tehdään tämän säännön lisäyksen 1 mukaisesti, mikäli toimivaltainen viranomainen hyväksyy valmistajan ilmoittaman tuotannon keskihajonnan. Testit tehdään tämän säännön lisäyksen 2 mukaisesti, mikäli toimivaltainen viranomainen ei hyväksy valmistajan ilmoittamaa tuotannon keskihajontaa. Valmistajan pyynnöstä testit voidaan suorittaa tämän säännön lisäyksen 3 mukaisesti. 8.3.1.3. Vaatimustenmukaisuus todetaan moottorin näytteisiin perustuvan testin mukaan siten, että sarjan tuotannon katsotaan täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytykset, jos kaikkien päästöjen osalta voidaan tehdä myönteinen päätös, ja sarjan tuotannon ei katsota täyttävän vaatimustenmukaisuuden edellytyksiä, jos jollekin päästölle voidaan tehdä kielteinen päätös, vastaavassa lisäyksessä olevien testiperusteiden mukaisesti. Kun yhden päästön osalta on tehty myönteinen päätös, päätöstä ei voi muuttaa muita päästöjä koskevien päätösten tekemiseksi tarvittavien lisätestien takia. Jos kaikkien päästöjen osalta ei saada myönteistä päätöstä ja jos jonkin päästön osalta ei saada kielteistä päätöstä, testi suoritetaan toiselle moottorille (ks. kuva 2). Jos päätöstä ei saada, valmistaja voi päättää keskeyttää testauksen milloin tahansa. Tällöin kirjataan kielteinen päätös. Testit suoritetaan uusilla moottoreilla. Kaasumoottoreille on suoritettava liitteen 4 lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan mukainen totutuskäyttö. 8.3.2.1. Valmistajan pyynnöstä testit voidaan kuitenkin suorittaa diesel- tai kaasumoottoreille, joilla on suoritettu pidempi kuin 8.4.2.2 kohdan mukainen totutuskäyttö, kuitenkin enintään 100 tuntia. Tässä tapauksessa moottorin totutuskäytön suorittaa valmistaja, joka sitoutuu siihen, ettei säädä moottoreita. 8.3.2.2. Kun valmistaja pyytää saada suorittaa 8.4.2.2.1 kohdan mukaisen totutuskäytön, totutuskäyttö voidaan suorittaa joko: — kaikille testattaville moottoreille tai — ensimmäiselle testattavalle moottorille, jolloin evoluutiokerroin lasketaan seuraavasti: — epäpuhtauspäästöt mitataan ensimmäisen testattavan moottorin 0 ja x käyttötunnilla, — kunkin pilaavan aineen päästöjen evoluutiokerroin lasketaan 0 ja x käyttötunnin välillä: Kerroin voi olla pienempi kuin yksi. Tämän jälkeen testattaville moottoreille ei tehdä totutuskäyttöä, mutta niiden 0 käyttötunnin päästöt korjataan evoluutiokertoimella. Tässä tapauksessa otettavat arvot ovat: — ensimmäisen moottorin arvot kohdassa x tuntia, — muiden moottoreiden 0 tunnin arvot, jotka kerrotaan evoluutiokertoimella. 8.3.2.3. Diesel- ja nestekaasumoottoreiden testit voidaan suorittaa kaupallisella polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä voidaan kuitenkin käyttää liitteessä 5 tai 7 kuvattuja vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän säännön kohdassa 4 kuvattuja testejä, joissa kukin kaasumoottori testataan vähintään kahdella vertailupolttoaineella. 8.3.2.4. Maakaasukäyttöisten kaasumoottoreiden testit voidaan suorittaa kaupallisella polttoaineella seuraavasti: i) H-merkityt moottorit H-ryhmän (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00) kaupallisella polttoaineella, ii) L-merkityt moottorit L-ryhmän (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19) kaupallisella polttoaineella, iii) HL-merkityt moottorit kaupallisella polttoaineella λ-muutoskertoimen äärirajoissa (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). Valmistajan pyynnöstä voidaan kuitenkin käyttää liitteessä 6 kuvattuja vertailupolttoaineita. Tämä edellyttää tämän säännön kohdassa 4 kuvattuja testejä. 8.3.2.5. Jos testeissä kaupallista polttoainetta käyttänyt kaasumoottori ei ole vaatimusten mukainen ja testin tulos riitautetaan, testit on suoritettava uudelleen vertailupolttoaineella, jonka osalta kantamoottori on testattu, tai mahdollisesti 4.1.3.1 ja 4.2.1.1 kohdissa tarkoitetulla kolmannella polttoaineella, jos kantamoottori on testattu kyseisen polttoaineen osalta. Tämän jälkeen tulos on muunnettava laskutoimituksella käyttäen vastaavaa kerrointa (vastaavia kertoimia) r, ra tai rb, sellaisina kuin ne kuvataan 4.1.3.2, 4.1.5.1 ja 4.2.1.2 kohdissa. Jos r, ra tai rb on arvoltaan alle yksi, korjausta ei tehdä. Sekä mainittujen että laskettujen tulosten on osoitettava, että moottori on raja-arvojen mukainen kaikkien polttoaineiden osalta (polttoaineet 1 ja 2 sekä tarvittaessa polttoaine 3 maakaasukäyttöisten ja polttoaineet A ja B nestekaasukäyttöisten moottoreiden osalta). 8.3.2.6. Tietyllä polttoainekoostumuksella käytettäväksi vahvistetun kaasumoottorin tuotannon vaatimustenmukaisuustestit on suoritettava polttoaineella, jolle moottori on kalibroitu. 9. TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET 9.1. Moottori- tai ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä olevan 8.1 kohdan vaatimukset eivät täyty tai jos valittu (valitut) moottori(t) tai ajoneuvo(t) ei(vät) läpäise 8.3 kohdassa kuvattuja testejä. 9.2. Jos tätä sääntöä soveltava vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. 10. HYVÄKSYTYN TYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN Hyväksyttyyn tyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Viranomaiset voivat: 10.1.1. katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavaa huonontavaa vaikutusta ja että muutettu tyyppi joka tapauksessa on edelleen vaatimuksen mukainen, tai 10.1.2. vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. 10.2. Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 4.5 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. 10.3. Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. 11. TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 2A tai 2B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. 12. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 12.1. Yleistä 12.1.1. Muutossarjan 04 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, perustuvia ECE-hyväksyntöjä. 12.1.2. Muutossarjan 04 voimaantulosta alkaen sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntöjä ainoastaan, jos moottori täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimukset. Moottorille on tehtävä tämän säännön 5.2 kohdassa määritetyt asiaankuuluvat testit ja sen on noudatettava tämän säännön 5.2.1 kohdassa asetettuja asiaankuuluvia päästörajoja jäljempänä olevan 12.2.1, 12.2.2 ja 12.2.3 kohdan mukaisesti. 12.2. Uudet tyyppihyväksynnät 12.2.1. Ellei jäljempänä olevan 12.4.1. kohdan määräyksistä muuta johdu, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulosta alkaen myöntää moottorille ECE-hyväksynnän ainoastaan, jos moottori noudattaa tämän säännön 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden riveillä A, B1, B2 tai C ilmoitettuja asiaankuuluvia päästörajoja. 12.2.2. Ellei jäljempänä olevan 12.4.1. kohdan määräyksistä muuta johdu, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat lokakuun 1 päivästä 2005 alkaen myöntää moottorille ECE-hyväksynnän ainoastaan, jos moottori noudattaa tämän säännön 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden riveillä B1, B2 tai C ilmoitettuja asiaankuuluvia päästörajoja. 12.2.3. Ellei jäljempänä olevan 12.4.1. kohdan määräyksistä muuta johdu, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat lokakuun 1 päivästä 2008 alkaen myöntää moottorille ECE-hyväksynnän ainoastaan, jos moottori noudattaa tämän säännön 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden riveillä B2 tai C ilmoitettuja asiaankuuluvia päästörajoja. 12.3. Vanhojen tyyppihyväksyntien voimassaoloaika 12.3.1. Lukuun ottamatta sitä, mitä on määrätty jäljempänä 12.3.2 ja 12.3.3 kohdassa, muutossarjan 04 virallisesta voimaantulosta alkaen tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo päättyy, ellei hyväksynnän myöntänyt sopimuspuoli ilmoita muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, että tyyppihyväksytty moottori täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimukset edellä olevan 12.2.1 kohdan mukaisesti. 12.3.2. Tyyppihyväksynnän laajentaminen 12.3.2.1. Jäljempänä olevaa 12.3.2.2 ja 12.3.2.3 kohtaa sovelletaan vain sellaisiin uusiin puristussytytysmoottoreihin ja puristussytytysmoottorilla käyviin uusiin ajoneuvoihin, jotka on hyväksytty tämän säännön 5.2.1 kohdassa olevien taulukoiden rivillä A asetettujen vaatimusten perusteella. 12.3.2.2. Vaihtoehtona 5.1.3 ja 5.1.4 kohdille valmistaja voi esittää tekniselle tutkimuslaitokselle tulokset NOx-vertailutestistä, joka on suoritettu käyttäen ETC-testiä moottorille, joka vastaa ominaisuuksiltaan liitteessä 1 kuvattua kantamoottoria ottaen huomioon 5.1.4.1 ja 5.1.4.2 kohtien säännökset. Valmistajan on lisäksi toimitettava kirjallinen lausunto siitä, että moottori ei käytä mitään tämän säännön 2 kohdassa määriteltyä estolaitetta tai irrationaalista päästöjenrajoitusstrategiaa. 12.3.2.3. Valmistajan on myös annettava kirjallinen lausunto siitä, että NOX-vertailutestin tuloksia ja kantamoottoria koskevaa ilmoitusta, joita tarkoitetaan 5.1.4 kohdassa, voidaan soveltaa myös kaikkiin liitteessä 1 kuvattuihin moottorityyppeihin moottoriperheen sisällä. 12.3.3. Kaasumoottorit Lokakuun 1 päivästä 2003 alkaen kaasumoottoreille tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo päättyy, ellei hyväksynnän myöntänyt sopimuspuoli ilmoita muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, että tyyppihyväksytty moottori täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimukset edellä olevan 12.2.1 kohdan mukaisesti. 12.3.4. Lokakuun 1 päivästä 2006 alkaen tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo päättyy, ellei hyväksynnän myöntänyt sopimuspuoli ilmoita muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, että tyyppihyväksytty moottori täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimukset edellä olevan 12.2.2 kohdan mukaisesti. 12.3.5. Lokakuun 1 päivästä 2009 alkaen tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, perusteella myönnettyjen tyyppihyväksyntien voimassaolo päättyy, ellei hyväksynnän myöntänyt sopimuspuoli ilmoita muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, että tyyppihyväksytty moottori täyttää tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimukset edellä olevan 12.2.3 kohdan mukaisesti. 12.4. Käytössä olevien ajoneuvojen vaihto-osat 12.4.1. Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat edelleen myöntää hyväksyntiä moottoreille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna jollakin aiemmalla muutossarjalla, vaatimukset, tai tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, minkä tahansa tason perusteella, mikäli moottori on tarkoitettu vaihdettavaksi sellaiseen käytössä olevaan ajoneuvoon, johon sovellettiin kyseistä aikaisempaa standardia silloin, kun ajoneuvo otettiin käyttöön. 13. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta.

Lisäys 1 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TESTAUSMENETTELY, KUN TAVANOMAINEN TUOTANNONVAIHTELU ON TYYDYTTÄVÄ 1. Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu on tyydyttävä. 2. Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). 3. Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin säännön 5.2.1 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. kuva 2): Olkoon: L = pilaavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, xi = näytteen i:nnen moottorin mitatun arvon luonnollinen logaritmi, s = tuotannon tavanomaisen vaihtelun arvio (mitattujen arvojen luonnollisen logaritmin ottamisen jälkeen), n = nykyisen näytteen numero. 4. Kunkin näytteen vakioitujen poikkeamien summa raja-arvolla lasketaan seuraavan kaavan avulla: 5. Jonka jälkeen: — jos testin tilastollinen tulos on suurempi kuin näytteen koolle taulukossa 3 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös, — jos testin tilastollinen tulos on pienempi kuin näytteen koolle taulukossa 3 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös, — muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori säännön 8.3.1 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö. Taulukko 3 Lisäyksen 1 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut Näytteen vähimmäiskoko: 3 Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko) Myönteisen päätöksen luku An Kielteisen päätöksen luku Bn 3 3,327 –4,724 4 3,261 –4,790 5 3,195 –4,856 6 3,129 –4,922 7 3,063 –4,988 8 2,997 –5,054 9 2,931 –5,120 10 2,865 –5,185 11 2,799 –5,251 12 2,733 –5,317 13 2,667 –5,383 14 2,601 –5,449 15 2,535 –5,515 16 2,469 –5,581 17 2,403 –5,647 18 2,337 –5,713 19 2,271 –5,779 20 2,205 –5,845 21 2,139 –5,911 22 2,073 –5,977 23 2,007 –6,043 24 1,941 –6,109 25 1,875 –6,175 26 1,809 –6,241 27 1,743 –6,307 28 1,677 –6,373 29 1,611 –6,439 30 1,545 –6,505 31 1,479 –6,571 32 –2,112 –2,112

Lisäys 2 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TESTAUSMENETTELY, KUN TAVANOMAINEN VAIHTELU EI OLE TYYDYTTÄVÄ TAI SE EI OLE KÄYTETTÄVISSÄ 1. Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joita käytetään tuotannon vaatimustenmukaisuuden toteamiseen epäpuhtauspäästöjen osalta, kun valmistajan ilmoittama tavanomainen tuotannonvaihtelu ei ole tyydyttävä tai ei ole käytettävissä. 2. Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 40 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,95 (tuottajan riski = 5 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). 3. Säännön 5.2.1 kohdassa mainittujen pilaavien aineiden arvojen jakauman oletetaan olevan logaritmisesti normaali, ja arvot pitää muuttaa ottamalla niiden luonnollinen logaritmi. Arvot m0 ja m ovat vastaavasti näytteen vähimmäis- ja enimmäiskoko (m0 = 3 ja m = 32), ja n on testattavan näytteen numero. 4. Jos sarjassa mitattujen arvojen luonnolliset logaritmit ovat x1, x2, …, xi ja L on pilaannuttavan aineen raja-arvon luonnollinen logaritmi, on ja di = xi – L 5. Taulukossa 4 esitetään myönteisen (An) ja kielteisen (Bn) päätöksen luvut kunkin näytemäärän osalta. Testin tilastollinen tulos on suhde ja sitä käytetään sarjan myönteisen tai kielteisen päätöksen määrittämiseen seuraavasti: Jotta m0 ≤ n ≤ m: — päätös on sarjan osalta myönteinen, jos — päätös on sarjan osalta kielteinen, jos — tehdään uusi mittaus, jos 6. Huomautuksia: Seuraavat rekursiiviset kaavat ovat hyödyksi testin peräkkäisiä tilastollisia arvoja laskettaessa: Taulukko 4 Lisäyksen 2 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut Näytteen vähimmäiskoko: 3 Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko) Myönteisen päätöksen luku An Kielteisen päätöksen luku Bn 3 –0,80381 16,64743 4 –0,76339 7,68627 5 –0,72982 4,67136 6 –0,69962 3,25573 7 –0,67129 2,45431 8 –0,64406 1,94369 9 –0,61750 1,59105 10 –0,59135 1,33295 11 –0,56542 1,13566 12 –0,53960 0,97970 13 –0,51379 0,85307 14 –0,48791 0,74801 15 –0,46191 0,65928 16 –0,43573 0,58321 17 –0,40933 0,51718 18 –0,38266 0,45922 19 –0,35570 0,40788 20 –0,32840 0,36203 21 –0,30072 0,32078 22 –0,27263 0,28343 23 –0,24410 0,24943 24 –0,21509 0,21831 25 –0,18557 0,18970 26 –0,15550 0,16328 27 –0,12483 0,13880 28 –0,09354 0,11603 29 –0,06159 0,09480 30 –0,02892 0,07493 31 –0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876

Lisäys 3 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TESTAUSMENETTELY VALMISTAJAN PYYNNÖSTÄ 1. Tässä lisäyksessä kuvataan menettelytavat, joiden avulla valmistajan pyynnöstä varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus epäpuhtauspäästöjen osalta. 2. Näytteidenoton menettelytapa on valittu siten, että näytteen vähimmäiskoon ollessa kolme moottoria erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 30 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,90 (tuottajan riski = 10 prosenttia), kun taas erän mahdollisuus läpäistä testi silloin, kun 65 prosenttia moottoreista on viallisia, on 0,10 (kuluttajan riski = 10 prosenttia). 3. Seuraavaa menettelytapaa käytetään kunkin säännön 5.2.1 kohdassa mainitun pilaannuttavan aineen osalta (ks. kuva 2): Olkoon: L = pilaavan aineen raja-arvo, xi = näytteen i:nnen moottorin mittausarvo, n = testattavan näytteen numero. 4. Lasketaan näytteelle testin tilastollinen arvo, joka määrää ei-vaatimustenmukaisten moottoreiden määrän, eli xi ≥ L: 5. Jonka jälkeen — jos testin tilastollinen tulos on pienempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 5 annettu myönteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan myönteinen päätös, — jos testin tilastollinen tulos on suurempi tai yhtä suuri kuin näytteen koolle taulukossa 5 annettu kielteisen päätöksen luku, pilaavalle aineelle annetaan kielteinen päätös, — muussa tapauksessa testataan ylimääräinen moottori säännön 8.3.1 kohdan mukaisesti ja laskutoimitus sovelletaan näytteeseen, johon on lisätty yksi yksikkö. Taulukossa 5 esitetyt myönteisen ja kielteisen päätöksen luvut on laskettu kansainvälisen ISO 8422:1991 -normin avulla. Taulukko 5: Lisäyksen 3 näytetaulukon myönteisten ja kielteisten päätösten luvut Näytteen vähimmäiskoko: 3 Testattujen moottoreiden kumulatiivinen määrä (näytteen koko) Myönteisen päätöksen luku Kielteisen päätöksen luku 3 — 3 4 0 4 5 0 4 6 1 5 7 1 5 8 2 6 9 2 6 10 3 7 11 3 7 12 4 8 13 4 8 14 5 9 15 5 9 16 6 10 17 6 10 18 7 11 19 8 9

LIITE 1 (KANTA)MOOTTORIN OLENNAISET OMINAISUUDET JA TESTIN SUORITTAMISTA KOSKEVAT TIEDOT (9) 1. MOOTTORIN KUVAUS 1.1. Valmistaja: … 1.2. Valmistajan moottorikoodi: … 1.3. Työtapa: nelitahtinen/kaksitahtinen (10) Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: … 1.4.1. Halkaisija: … mm 1.4.2. Iskunpituus: … mm 1.4.3. Sytytysjärjestys: … 1.5. Sylinteritilavuus: … cm3 1.6. Volumetrinen puristussuhde (11): … 1.7. Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: … 1.8. Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: … cm2 1.9. Joutokäyntinopeus: … min–1 1.10. Suurin nettoteho: … kW kierrosnopeudella … min–1 1.11. Moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: … min–1 1.12. Suurin nettovääntömomentti: … Nm kierrosnopeudella … min–1 1.13. Sytytysjärjestelmä: diesel/otto (10) 1.14. Polttoaine: diesel/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (9) Jäähdytysjärjestelmä Neste 1.15.1.1. Nesteen tyyppi: … 1.15.1.2. Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (10) 1.15.1.3. Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): … 1.15.1.4. Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): … Ilma 1.15.2.1. Puhallin: kyllä/ei (10) 1.15.2.2. Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): … 1.15.2.3. Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): … Valmistajan sallima lämpötila 1.16.1. Nestejäähdytys: korkein lämpötila pakoaukolla: … K 1.16.2. Ilmajäähdytys: … Viitepiste: … Viitepisteen korkein lämpötila: … K 1.16.3. Ilman korkein lämpötila imuilman välijäähdyttimen pakoaukolla (tarvittaessa) … K 1.16.4. Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) tai turboahtimen (turboahtimien) liitoskohdassa: … K 1.16.5. Polttoaineen lämpötila: vähintään. … K, enintään … K dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa. 1.16.6. Polttoaineen paine: vähintään … kPa, enintään … kPa paineentasaajan viimeisessä vaiheessa, ainoastaan maakaasulla toimivat moottorit. 1.16.7. Voiteluaineen lämpötila: vähintään … K, enintään … K Ahdin: kyllä/ei (10) 1.17.1. Merkki: … 1.17.2. Tyyppi: … 1.17.3. Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi enimmäispaine, hukkaportti (tarvittaessa)]: … 1.17.4. Välijäähdytin: kyllä/ei (10) 1.18. Imujärjestelmä Suurin sallittu imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24 mukaisissa käyttöolosuhteissa … kPa 1.19. Pakojärjestelmä Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24 mukaisissa käyttöolosuhteissa … kPa Pakojärjestelmän tilavuus: … dm3 2. ILMANSAASTUMISEN TORJUMISEKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET 2.1. Kampikammiokaasujen kierrätyslaite (kuvaus ja piirustukset): … … Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa) Katalysaattori: kyllä/ei (10) 2.2.1.1. Merkki (merkit): … 2.2.1.2. Tyyppi (tyypit): … 2.2.1.3. Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: … 2.2.1.4. Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: … 2.2.1.5. Katalysaattorin toimintatapa: … 2.2.1.6. Jalometallien kokonaissisältö: … 2.2.1.7. Suhteellinen pitoisuus: … 2.2.1.8. Substraatti (rakenne ja materiaali): … 2.2.1.9. Kennotiheys: … 2.2.1.10. Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: … 2.2.1.11. Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): … … Happianturi: kyllä/ei (10) 2.2.2.1. Merkki (merkit): … 2.2.2.2. Tyyppi: … 2.2.2.3. Sijainti: … Ilman suihkutus: kyllä/ei (10) 2.2.3.1. Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): … Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (10) 2.2.4.1. Ominaisuudet (virtaama jne.): … Hiukkasloukku: kyllä/ei (10) 2.2.5.1. Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: … 2.2.5.2. Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: … 2.2.5.3. Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): … 2.2.5.4. Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: … Muut järjestelmät: kyllä/ei (10) 2.2.6.1. Kuvaus ja toiminta: … 3. POLTTOAINEEN SYÖTTÖ Dieselmoottorit 3.1.1. Syöttöpumppu Paine (11): … kPa tai ominaiskaavio (10): … Ruiskutusjärjestelmä Pumppu 3.1.2.1.1. Merkki (merkit): … 3.1.2.1.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.2.1.3. Virtausmäärä: … mm3 (11) iskua kohti moottorin kierrosnopeudella … min–1 ja täydellä ruiskutuksella tai ominaiskaavio (10) (11): … … Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (10) Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin kierrosnopeuteen. Ruiskutusennakko 3.1.2.1.4.1. Ruiskutusennakon käyrä (11): … 3.1.2.1.4.2. Ruiskutuksen staattinen ajoitus (11): … Ruiskutusputkisto 3.1.2.2.1. Pituus: … mm 3.1.2.2.2. Sisähalkaisija: … mm Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) 3.1.2.3.1. Merkki (merkit): … 3.1.2.3.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.2.3.3. Avautumispaine: … kPa (11) tai ominaiskaavio (10) (11): … Kierroslukusäädin 3.1.2.4.1. Merkki (merkit): … 3.1.2.4.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.2.4.3. Katkaisun aloitusnopeus täydellä kuormituksella: … min–1 3.1.2.4.4. Suurin kuormittamaton nopeus: … min–1 3.1.2.4.5. Joutokäyntinopeus: … min–1 Kylmäkäynnistysjärjestelmä 3.1.3.1. Merkki (merkit): … 3.1.3.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.3.3. Kuvaus: Apukäynnistyslaite: … 3.1.3.4.1. Merkki: 3.1.3.4.2. Tyyppi: Kaasukäyttöiset moottorit (12) 3.2.1. Polttoaine: maakaasu/nestekaasu (10) Paineentasain (paineentasaimet) tai höyrystin/paineentasain (paineentasaimet) (11) 3.2.2.1. Merkki (merkit): … 3.2.2.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.2.3. Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: … 3.2.2.4. Viimeisen vaiheen paine: vähintään … kPa, enintään … kPa 3.2.2.5. Pääsäätöpisteiden lukumäärä: … 3.2.2.6. Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: … 3.2.2.7. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Polttoaineen syöttö: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (10) 3.2.3.1. Seoksen säätö: … 3.2.3.2. Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: … 3.2.3.3. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Sekoitusyksikkö 3.2.4.1. Numero: … 3.2.4.2. Merkki (merkit): … 3.2.4.3. Tyyppi (tyypit): … 3.2.4.4. Sijainti: 3.2.4.5. Säätömahdollisuudet: … 3.2.4.6. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Imusarjaruiskutus 3.2.5.1. Ruiskutus: yksipiste/monipiste (10) 3.2.5.2. Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (10) Ruiskutuslaitteisto 3.2.5.3.1. Merkki (merkit): … 3.2.5.3.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.5.3.3. Säätömahdollisuudet: … 3.2.5.3.4. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Syöttöpumppu (tarvittaessa): … 3.2.5.4.1. Merkki (merkit): … 3.2.5.4.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.5.4.3. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet): … 3.2.5.5.1. Merkki (merkit): … 3.2.5.5.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.5.5.3. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Suoraruiskutus Ruiskutuspumppu/paineentasain (10) 3.2.6.1.1. Merkki (merkit): … 3.2.6.1.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.6.1.3. Ruiskutuksen ajoitus: … 3.2.6.1.4. Hyväksyntänumero säännön N:o … mukaisesti: … Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) 3.2.6.2.1. Merkki (merkit): … 3.2.6.2.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.6.2.3. Avautumispaine tai ominaiskaavio (11): … 3.2.6.2.4. Hyväksyntänumero säännön N: o … mukaisesti: … Elektroninen säätöyksikkö (Electronic control unit, ECU) 3.2.7.1. Merkki (merkit): … 3.2.7.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.7.3. Säätömahdollisuudet: … Erityislaitteet maakaasua polttoaineena käytettäessä Vaihtoehto 1 (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) 3.2.8.1.1. Polttoaineen koostumus: metaani (CH4): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia etaani (C2H6): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia propaani (C3H8): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia butaani (C4H10): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia C5/C5+: perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia happi (O2): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia inertti (N2, He jne.): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) 3.2.8.1.2.1. Merkki (merkit): 3.2.8.1.2.2. Tyyppi (tyypit): 3.2.8.1.3. Muita tietoja (tarvittaessa) 3.2.8.2. Vaihtoehto 2 (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) 4. VENTTIILIEN AJOITUS 4.1. Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot … 4.2. Vertailu- ja/tai asetusalueet (10): … 5. SYTYTYSJÄRJESTELMÄ (AINOASTAAN OTTOMOOTTORIT) 5.1. Sytytysjärjestelmän tyyppi: sytytystulpat ja yhteinen puola/sytytystulpat ja erilliset puolat/puola tulpassa/muu (mikä) (10) Sytytyksen säätöyksikkö 5.2.1. Merkki (merkit): … 5.2.2. Tyyppi (tyypit): … 5.3. Sytytyksen ennakkokäyrä/ennakkokartta (10) (11): … 5.4. Sytytyksen ajoitus (11): … astetta ennen yläkuolokohtaa kierrosnopeudella … min-1 ja alipainesäätimen alipaineella … kPa Sytytystulpat 5.5.1. Merkki (merkit): … 5.5.2. Tyyppi (tyypit): … 5.5.3. Kärkiväli: … mm Sytytyspuola(t) 5.6.1. Merkki (merkit): … 5.6.2. Tyyppi (tyypit): … 6. MOOTTORIN KÄYTTÄMÄT LAITTEET Moottori on luovutettava testattavaksi kaikilla käytössä tarvittavilla apulaitteilla varustettuna (esimerkiksi tuuletin, vesipumppu) kuten säännön N:o 24 käyttöolosuhteissa määritellään. 6.1. Koetta varten asennettavat apulaitteet Jos testipenkkiin ei voi asentaa apulaitteita tai testipenkki ei sovellu siihen, apulaitteiden käyttöteho on määritettävä ja vähennettävä moottorin mitatusta tehosta testisyklin (testisyklien) koko käyttöalueella. 6.2. Koetta varten poistettavat apulaitteet Ainoastaan ajoneuvon käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (esimerkiksi kompressori, ilmastointilaite) on poistettava koetta varten. Jos apulaitteita ei voi poistaa, niiden käyttöteho voidaan määrittää ja lisätä moottorin mitattuun tehoon testisyklin (testisyklien) koko käyttöalueella. 7. LISÄTIETOJA TESTIOLOSUHTEISTA Käytettävä voiteluaine 7.1.1. Merkki: … 7.1.2. Tyyppi: … (Ilmoitetaan öljyn osuus prosentteina seoksesta, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan): … Moottorin käyttämät laitteet (tarvittaessa) Apulaitteiden käyttöteho on määritettävä ainoastaan, jos — moottorin käyttöä varten tarvittavia apulaitteita ei ole asennettu moottoriin, ja/tai — moottorin käyttöä varten tarpeettomia apulaitteita on asennettu moottoriin. 7.2.1. Numerointi- ja tunnistustiedot: … 7.2.2. Ilmoitetuilla moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho: Laite Moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho (kW) Joutokäynti Alhainen nopeus Suuri nopeus Nopeus A (13) Nopeus B (13) Nopeus C (13) Vertailunopeus (14) P(a) Moottorin käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (vähennetään moottorin mitatusta tehosta) ks. 6.1 kohta P(b) Moottorin käytössä tarpeettomat apulaitteet (lisätään moottorin mitattuun tehoon) ks. 6.2 kohta 8. MOOTTORIN SUORITUSKYKY 8.1. Moottorin kierrosnopeudet (15) Alhainen nopeus (nlo): … min–1 Suuri nopeus (nhi): … min–1 ESC- ja ELR-syklejä varten Joutokäynti: … min–1 Nopeus A: … min–1 Nopeus B: … min–1 Nopeus C: … min–1 ETC-sykliä varten Vertailunopeus: … min–1 8.2. Moottorin teho (mitattu säännön N:o 24 säännösten mukaisesti), kilowatteina (kW) Moottorin kierrosnopeus Jouto-käynti Nopeus A (13) Nopeus B (13) Nopeus C (13) Vertailunopeus (14) P(m) Testipenkissä mitattu teho P(a) Testiä varten asennetta-vien apulaitteiden käyttöteho (6.1 kohta) — jos asennettu — jos ei asennettu 0 0 0 0 0 P(b) Testiä varten poistetta-vien apulaitteiden käyttöteho (6.2 kohta) — jos asennettu — jos ei asennettu 0 0 0 0 0 P(n) Moottorin nettoteho = P(m) – P(a) + P(b) Dynamometrin asetukset (kW) ESC- ja ELR-testien sekä ETC-testin viitesyklin dynamometrin asetusten on perustuttava 8.2 kohdan moottorin nettotehoon P(n). On suositeltavaa asentaa moottori testipenkkiin nettotilassa. Tällöin P(m) ja P(n) ovat yhtä suuret. Jos moottoria ei ole mahdollista tai sopivaa käyttää nettotilassa, dynamometrin asetukset on korjattava nettotilaan yllä olevan kaavan avulla. 8.3.1. ESC- ja ELR-testit Dynamometrin asetukset on laskettava liitteen 4 lisäyksessä 1 olevan 1.2 kohdan kaavan mukaisesti. Kuorma prosentteina Moottorin kierrosnopeus Joutokäynti Nopeus A Nopeus B Nopeus C 10 — 25 — 50 — 75 — 100 8.3.2. ETC-testi Jos moottoria ei testata nettotilassa, moottorin valmistajan on toimitettava syklin koko käyttöalueelle teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymä muuntokaava liitteen 4 lisäyksessä 2 olevassa 2 kohdassa tarkoitetun mitatun tehon tai mitatun syklityön muuntamiseksi nettotehoksi tai nettosyklityöksi.

LIITE 1 Lisäys 1 MOOTTORIIN LIITTYVIEN AJONEUVON OSIEN OMINAISUUDET 1. Imujärjestelmän alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella:… kPa 2. Pakojärjestelmän vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella:… kPa 3. Pakojärjestelmän tilavuus: … cm3 4. Säännön N:o 24 mukaisissa käyttöolosuhteissa moottorin käyttöä varten tarvittavien apulaitteiden käyttöteho Laite Moottorin eri kierrosnopeuksilla käytetty teho (kW) Joutokäynti Alhainen nopeus Korkea nopeus Nopeus A (16) Nopeus B (16) Nopeus C (16) Vertailunopeus (17) P(a) Moottorin käyttöä varten tarvittavat apulaitteet (vähennetään moottorin mitatusta tehosta) ks. liite 1, 6.1 kohta

LIITE 1 Lisäys 2 MOOTTORIPERHEEN OLENNAISET OMINAISUUDET 1. YLEISET MUUTTUJAT 1.1. Palamistahti: … 1.2. Jäähdytysaine: … 1.3. Sylinterien lukumäärä (18): … 1.4. Yksittäisen sylinterin iskutilavuus: … 1.5. Moottorin ilmanvaihto: … 1.6. Palotilan tyyppi/rakenne: … 1.7. Venttiilien ja venttiiliaukkojen järjestely, mitat ja lukumäärä: … … 1.8. Polttoainejärjestelmä: … 1.9. Sytytysjärjestelmä (kaasumoottorit): … 1.10. Muut ominaisuudet: — välijäähdytysjärjestelmä (18): … — pakokaasun takaisinkierrätys (18): … — veden ruiskutus/emulsio (18): … — ilman ruiskutus (18) … 1.11. Pakokaasun jälkikäsittely (18): … Todiste identtisestä (tai kantamoottorilla alhaisimmasta) suhteesta: järjestelmän tilavuus/polttoaineen syöttö iskua kohti kaavion numeron (numeroiden) mukaisesti: … 2. MOOTTORIPERHEEN LUETTELOINTI Dieselmoottoriperheen nimi: … 2.1.1. Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät: Kantamoottori Moottorityyppi Sylinterien lukumäärä Nimellisnopeus (min–1) Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) Nettonimellisteho (kW) Kierrosnopeus suurimmallavääntömomentilla (min–1) Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) Suurin vääntömomentti (Nm) Hidas joutokäyntinopeus (min–1) Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta) 100 Kaasumoottoriperheen nimi: … 2.2.1. Kyseiseen perheeseen kuuluvien moottoreiden eritelmät: Kantamoottori Moottorityyppi Sylinterien lukumäärä Nimellisnopeus (min–1) Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) Nettonimellisteho (kW) Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min–1) Polttoaineen syöttö iskua kohti (mm3) Suurin vääntömomentti (Nm) Hidas joutokäyntinopeus(min–1) Sylinterin iskutilavuus(prosentteina kantamoottorin tilavuudesta) 100 Sytytyksen ajoitus Pakokaasujen kierrätyksen virtaama Ilmapumppu kyllä/ei Ilmapumpun todellinen virtaama

LIITE 1 Lisäys 3 MOOTTORIPERHEESEEN KUULUVAN MOOTTORITYYPIN OLENNAISET OMINAISUUDET (19) 1. MOOTTORIN KUVAUS 1.1. Valmistaja: … 1.2. Valmistajan moottorikoodi: … 1.3. Työtapa: nelitahtinen/kaksitahtinen (20) Sylintereiden lukumäärä ja järjestely: … 1.4.1. Halkaisija: … mm 1.4.2. Iskunpituus: … mm 1.4.3. Sytytysjärjestys: … 1.5. Sylinteritilavuus: … cm3 1.6. Volumetrinen puristussuhde (21): … 1.7. Piirustus (piirustukset) palotilasta ja männänpäästä: … … 1.8. Otto- ja poistokanavien pienin poikkileikkaus: … cm2 1.9. Joutokäyntinopeus: … min–1 1.10. Suurin nettoteho: … kW kierrosnopeudella … min–1 1.11. Moottorin suurin sallittu kierrosnopeus: … min–1 1.12. Suurin nettovääntömomentti: … Nm kierrosnopeudella … min–1 1.13. Palamisjärjestelmä: dieselmoottori/ottomoottori (20) 1.14. Polttoaine: diesel/nestekaasu/H-ryhmän maakaasu/L-ryhmän maakaasu/HL-ryhmän maakaasu/etanoli (19) Jäähdytysjärjestelmä Neste 1.15.1.1. Nesteen tyyppi: … 1.15.1.2. Kiertopumppu (kiertopumput): kyllä/ei (20) 1.15.1.3. Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): … … 1.15.1.4. Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): … Ilma 1.15.2.1. Puhallin: kyllä/ei (20) 1.15.2.2. Ominaisuudet tai merkki (merkit) ja tyyppi (tyypit) (tarvittaessa): … … 1.15.2.3. Välityssuhde (välityssuhteet) (tarvittaessa): … Valmistajan sallima lämpötila 1.16.1. Nestejäähdytys: korkein ulostulolämpötila: … K 1.16.2. Ilmajäähdytys: Vertailupiste: … Korkein lämpötila vertailupisteessä: … K 1.16.3. Ilman korkein lämpötila välijäähdyttimen ulostulokohdassa (tarvittaessa): … K 1.16.4. Pakokaasun korkein lämpötila pakoputken (pakoputkien) ja pakosarjan ulkolaipan (ulkolaippojen) tai turboahtimen (turboahtimien) liitoskohdassa: … K 1.16.5. Polttoaineen lämpötila: vähintään … K, enintään … K dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, maakaasulla toimivien moottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa 1.16.6. Polttoaineen paine: vähintään … kPa, enintään … kPa paineentasaajan viimeisessä vaiheessa, ainoastaan maakaasulla toimivat moottorit 1.16.7. Voiteluaineen lämpötila: vähintään … K, enintään … K Ahdin: kyllä/ei (20) 1.17.1. Merkki: … 1.17.2. Tyyppi: … 1.17.3. Järjestelmän kuvaus [esimerkiksi suurin ahtopaine, pakokaasun ohivirtausventtiili (tarvittaessa)]: … 1.17.4. Välijäähdytin: kyllä/ei (20) 1.18. Imujärjestelmä Suurin sallittu imun alipaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24 mukaisissa käyttöolosuhteissa: … kPa 1.19. Pakojärjestelmä Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimelliskierrosnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella säännön N:o 24 mukaisissa käyttöolosuhteissa: … kPa Pakojärjestelmän tilavuus: … cm3 2. ILMANSAASTUMISEN TORJUMISEKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET 2.1. Kampikammiokaasujen kierrätyslaite (kuvaus ja piirustukset): … Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa) Katalysaattori: kyllä/ei (20) 2.2.1.1. Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: … 2.2.1.2. Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat, muoto ja tilavuus: … … 2.2.1.3. Katalysaattorin toimintatapa: … 2.2.1.4. Jalometallien kokonaissisältö: … 2.2.1.5. Suhteellinen pitoisuus: … 2.2.1.6. Substraatti (rakenne ja materiaali): … 2.2.1.7. Kennotiheys: … 2.2.1.8. Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: … 2.2.1.9. Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): … … Happianturi: kyllä/ei (20) 2.2.2.1. Tyyppi: … Ilman suihkutus: kyllä/ei (20) 2.2.3.1. Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): … Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (20) 2.2.4.1. Ominaisuudet (virtaama jne.): … Hiukkasloukku: kyllä/ei (20) 2.2.5.1. Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: … … 2.2.5.2. Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: … 2.2.5.3. Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): … 2.2.5.4. Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: … … Muut järjestelmät: kyllä/ei (20) 2.2.6.1. Kuvaus ja toiminta: … 3. POLTTOAINEEN SYÖTTÖ Dieselmoottorit 3.1.1. Syöttöpumppu Paine (21): … kPa tai ominaiskaavio (20): … … Ruiskutusjärjestelmä Pumppu 3.1.2.1.1. Merkki (merkit): … 3.1.2.1.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.2.1.3. Virtausmäärä: … mm3 (21) iskua kohti moottorin kierrosnopeudella … min–1 ja täydellä ruiskutuksella tai ominaiskaavio (20) (21): … … Ilmoitetaan käytetty menetelmä: moottorissa/pumppupenkissä (20) Jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin kierrosnopeuteen. Ruiskutusennakko 3.1.2.1.4.1. Ruiskutusennakon käyrä (21): … 3.1.2.1.4.2. Ruiskutuksen staattinen ajoitus (21): … Ruiskutusputkisto 3.1.2.2.1. Pituus: … mm 3.1.2.2.2. Sisähalkaisija: … mm Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) 3.1.2.3.1. Merkki (merkit): … 3.1.2.3.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.2.3.3. Avautumispaine: … kPa (21) tai ominaiskaavio (20) (21): … Kierroslukusäädin 3.1.2.4.1. Merkki (merkit): … 3.1.2.4.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.2.4.3. Katkaisun aloitusnopeus täydellä kuormituksella: … min–1 3.1.2.4.4. Suurin kuormittamaton nopeus: … min–1 3.1.2.4.5. Joutokäyntinopeus: … min–1 Kylmäkäynnistysjärjestelmä 3.1.3.1. Merkki (merkit): … 3.1.3.2. Tyyppi (tyypit): … 3.1.3.3. Kuvaus: … Apukäynnistyslaite: … 3.1.3.4.1. Merkki: … 3.1.3.4.2. Tyyppi: … Kaasukäyttöiset moottorit 3.2.1. Polttoaine: maakaasu/nestekaasu (20) Paineentasain (paineentasaimet) tai höyrystin/paineentasain (paineentasaimet) (20) 3.2.2.1. Merkki (merkit): … 3.2.2.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.2.3. Paineenalennusvaiheiden lukumäärä: … 3.2.2.4. Viimeisen vaiheen paine: vähintään … kPa, enintään … kPa 3.2.2.5. Pääsäätöpisteiden lukumäärä: … 3.2.2.6. Joutokäynnin säätöpisteiden lukumäärä: … 3.2.2.7. Hyväksyntänumero: … Polttoaineen syöttö: sekoitusyksikkö/kaasuruiskutus/nesteruiskutus/suoraruiskutus (20) 3.2.3.1. Seoksen säätö: … 3.2.3.2. Järjestelmän kuvaus ja/tai kaavio ja piirustukset: … … 3.2.3.3. Hyväksyntänumero: … Sekoitusyksikkö 3.2.4.1. Numero: … 3.2.4.2. Merkki (merkit): … 3.2.4.3. Tyyppi (tyypit): … 3.2.4.4. Sijainti: … 3.2.4.5. Säätömahdollisuudet: … 3.2.4.6. Hyväksyntänumero: … Imusarjaruiskutus 3.2.5.1. Ruiskutus: yksipiste/monipiste (20) 3.2.5.2. Ruiskutus: jatkuva/samanaikainen/jaksoittainen (20) Ruiskutuslaitteisto 3.2.5.3.1. Merkki (merkit): … 3.2.5.3.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.5.3.3. Säätömahdollisuudet: … 3.2.5.3.4. Hyväksyntänumero: … Syöttöpumppu (tarvittaessa): … 3.2.5.4.1. Merkki (merkit): … 3.2.5.4.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.5.4.3. Hyväksyntänumero: … Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet): … 3.2.5.5.1. Merkki (merkit): … 3.2.5.5.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.5.5.3. Hyväksyntänumero: … Suoraruiskutus Ruiskutuspumppu/paineentasain (20) 3.2.6.1.1. Merkki (merkit): … 3.2.6.1.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.6.1.3. Ruiskutuksen ajoitus: … 3.2.6.1.4. Hyväksyntänumero: … Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) 3.2.6.2.1. Merkki (merkit): … 3.2.6.2.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.6.2.3. Avautumispaine tai ominaiskaavio (21): … … 3.2.6.2.4. Hyväksyntänumero: … Elektroninen säätöyksikkö (Electronic control unit, ECU) 3.2.7.1. Merkki (merkit): … 3.2.7.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.7.3. Säätömahdollisuudet: … Erityislaitteet maakaasua polttoaineena käytettäessä Vaihtoehto 1 (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) 3.2.8.1.1. Polttoaineen koostumus: metaani (CH4): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia etaani (C2H6): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia propaani (C3H8): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia butaani (C4H10): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia C5/C5+: perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia happi (O2): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia inertti (N2, He jne.): perus: … mooli-prosenttia vähintään … mooli-prosenttia enintään … mooli-prosenttia Ruiskutussuutin (ruiskutussuuttimet) 3.2.8.1.2.1. Merkki (merkit): … 3.2.8.1.2.2. Tyyppi (tyypit): … 3.2.8.1.3. Muita tietoja (tarvittaessa) 3.2.8.2. Vaihtoehto 2 (ainoastaan, jos moottori on hyväksytty useiden eri polttoainekoostumusten osalta) 4. VENTTIILIEN AJOITUS 4.1. Venttiilien suurin nousu sekä suurimmat avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot: … … 4.2. Vertailu- ja/tai asetusalueet (20): … … 5. SYTYTYSJÄRJESTELMÄ (AINOASTAAN OTTOMOOTTORIT) 5.1. Sytytysjärjestelmän tyyppi: sytytystulpat ja yhteinen puola/sytytystulpat ja erilliset puolat/puola tulpassa/muu (mikä) (20) Sytytyksen säätöyksikkö 5.2.1. Merkki (merkit): … 5.2.2. Tyyppi (tyypit): … 5.1. Sytytyksen ennakkokäyrä/ennakkokartta (20) (21): … … 5.4. Sytytyksen ajoitus (21): … astetta ennen yläkuolokohtaa kierrosnopeudella … min–1 ja alipainesäätimen alipaineella … kPa Sytytystulpat 5.5.1. Merkki (merkit): … 5.5.2. Tyyppi (tyypit): … 5.5.3. Kärkiväli: … mm Sytytyspuola(t) 5.6.1. Merkki (merkit): … 5.6.2. Tyyppi (tyypit): …

LIITE 2A

LIITE 2B

LIITE 3 HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU (ks. tämän säännön 4.6 kohta) HYVÄKSYNTÄ ”I” (rivi A). (Ks. tämän säännön 4.6.3 kohta) Malli A Rivin A päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena dieseliä tai nestekaasua. Malli B Rivin A päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena maakaasua. Kansallista tunnusta seuraava jälkiliite osoittaa tämän säännön 4.6.3.1 kohdan mukaisesti määritetyn polttoainelaadun. Edellä esitetyt moottoriin/ajoneuvoon kiinnitetyt hyväksyntämerkit osoittavat, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 042439. Hyväksyntämerkki ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön N:o 49, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimusten mukaisesti ja että tämän säännön 5.2.1 kohdassa esitettyjä asiaankuuluvia raja-arvoja noudatetaan. HYVÄKSYNTÄ ”II” (rivi B1). (Ks. tämän säännön 4.6.3 kohta) Malli C Rivin B päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena dieseliä tai nestekaasua. Malli D Rivin B1 päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena maakaasua. Kansallista tunnusta seuraava jälkiliite osoittaa tämän säännön 4.6.3.1 kohdan mukaisesti määritetyn polttoainelaadun. Edellä esitetty moottoriin/ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 042439. Hyväksyntämerkki ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön N:o 49, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimusten mukaisesti ja että tämän säännön 5.2.1 kohdassa esitettyjä asiaankuuluvia raja-arvoja noudatetaan. HYVÄKSYNTÄ ”III” (rivi B2). (Ks. tämän säännön 4.6.3. kohta) Malli E Rivin B2 päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena dieseliä tai nestekaasua. Malli F Rivin B2 päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena maakaasua. Kansallista tunnusta seuraava jälkiliite osoittaa tämän säännön 4.6.3.1 kohdan mukaisesti määritetyn polttoainelaadun. Edellä esitetty moottoriin/ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 042439. Hyväksyntämerkki ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön N:o 49, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimusten mukaisesti ja että tämän säännön 5.2.1 kohdassa esitettyjä asiaankuuluvia raja-arvoja noudatetaan. HYVÄKSYNTÄ ”IV” (rivi C). (Ks. tämän säännön 4.6.3. kohta) Malli G Rivin C päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena dieseliä tai nestekaasua. Malli H Rivin C päästörajojen mukaisesti hyväksytyt moottorit, jotka käyttävät polttoaineena maakaasua. Kansallista tunnusta seuraava jälkiliite osoittaa tämän säännön 4.6.3.1 kohdan mukaisesti määritetyn polttoainelaadun. Edellä esitetty moottoriin/ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 mukaisesti hyväksyntänumerolla 042439. Hyväksyntämerkki ilmaisee, että hyväksyntä on myönnetty säännön N:o 49, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimusten mukaisesti ja että tämän säännön 5.2.1 kohdassa esitettyjä asiaankuuluvia raja-arvoja noudatetaan. YHDEN TAI USEAMMAN SÄÄNNÖN PERUSTEELLA HYVÄKSYTTY MOOTTORI/AJONEUVO (Ks. tämän säännön 4.7 kohta) Malli I Edellä esitetty moottoriin/ajoneuvoon kiinnitetty hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseinen moottori-/ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E11) säännön N:o 49 (päästöraja IV) ja säännön N:o 24 mukaisesti (22). Hyväksyntänumeroiden kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että hyväksyntien myöntämisen hetkellä sääntö N:o 49 oli muutettuna muutossarjalla 04 ja sääntö N:o 24 oli muutettuna muutossarjalla 03.

LIITE 4 TESTAUSMENETTELY 1. JOHDANTO Tässä liitteessä kuvataan menetelmät testattavien moottoreiden kaasu-, hiukkas- ja savupäästöjen määrittämiseksi. Liitteessä kuvataan kolme testisykliä, joita sovelletaan säännön 5.2 kohdan säännösten mukaisesti: 1.1.1. ESC-testi, joka muodostuu kolmestatoista tasaisen moodin syklistä, 1.1.2. ELR-testi, joka muodostuu eri nopeuksilla suoritettavista vaihtelevista kuormitusvaiheista, jotka ovat yhden testausmenettelyn kiinteitä osia, ja ne suoritetaan samanaikaisesti, 1.1.3. ETC-testi, joka muodostuu sekunnittaisten siirtymätilojen sarjasta. 1.2. Testi suoritetaan moottori testipenkkiin asennettuna ja dynamometriin kytkettynä. 1.3. Mittausperiaate Moottorin pakokaasuista mitattaviin päästöihin kuuluvat kaasumaiset komponentit (hiilimonoksidi, hiilivetyjen kokonaismäärä ainoastaan dieselmoottoreiden osalta ESC-testissä, metaanittomat hiilivedyt ainoastaan diesel- ja kaasumoottoreiden osalta ETC-testissä, metaani ainoastaan kaasumoottoreiden osalta ETC-testissä sekä typen oksidit), hiukkaset (ainoastaan dieselmoottoreiden ja kaasumoottoreiden osalta C-vaiheessa) ja savu (ainoastaan dieselmoottoreiden osalta ELR-testissä). Tämän lisäksi käytetään merkkikaasuna usein hiilidioksidia osittaisen ja täyslaimennusmenetelmän laimennussuhteen selvittämiseksi. Hyvän insinööritavan mukaisesti suositellaan hiilidioksidin yleistä mittausta mittausongelmien havaitsemiseksi testauskäytön aikana. 1.3.1. ESC-testi Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät mitataan ennalta määrätyssä lämpimän moottorin käyttötilannesarjassa ottamalla jatkuvasti näytteitä raakapakokaasusta. Testisykli muodostuu useista nopeus- ja tehotiloista, jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät käyttöolosuhteet. Kunkin moodin aikana määritetään teho, pakokaasun virtaus ja kunkin kaasupäästön konsentraatio, ja mitatut arvot painotetaan. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä ulkoilmalla. Koko testin aikana otetaan yksi näyte, joka kerätään sopiviin suodattimiin. Kunkin päästön määrät lasketaan grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla. Lisäksi mitataan NOx kolmessa tutkimuslaitoksen valitsemassa säätöalueen testauspisteessä (23) / ja mitattuja arvoja verrataan valitut testauspisteet sisältävistä testisyklin tiloista saatujen laskutoimitusten tuloksiin. NOx-tarkistuksessa varmistetaan moottorin päästöjen hallinnan tehokkuus moottorin tyypillisellä käyttöalueella. 1.3.2. ELR-testi Lämpimän moottorin savu määritetään ennalta määrätyssä kuormavastetestissä opasimetrin avulla. Testi muodostuu moottorin kuormittamisesta vakionopeudella 10–100 prosentin kuormalla kolmella eri moottorin kierrosnopeudella. Lisäksi suoritetaan neljäs teknisen tutkimuslaitoksen (23) valitsema kuormitusvaihe, jonka arvoa verrataan aikaisempien kuormitusvaiheiden tuloksiin. Savun enimmäismäärä määritetään keskiarvoalgoritmin avulla tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla. 1.3.3. ETC-testi Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät tutkitaan ennalta määrätyssä lämpimän moottorin siirtymäsyklissä, joka perustuu kuorma- ja linja-autoihin asennettujen moottoreiden maantiekäytön rasitusmalleihin, laimentamalla kokonaispakokaasu ensin käsitellyllä ulkoilmalla. Dynamometriltä saatavia moottorin vääntömomentin ja kierrosnopeuden signaaleja käytetään tehon integroimiseksi suhteessa syklin aikaan, jolloin tulokseksi saadaan moottorin syklin aikana tekemä työ. NOx- ja HC-konsentraatiot syklin aikana määritetään integroimalla analysaattorin signaali. CO-, CO2- ja NMHC-konsentraatiot voidaan määrittää joko integroimalla analysaattorin signaali tai ottamalla pussinäytteitä. Hiukkaspäästöistä kerätään suhteellinen näyte sopiviin suodattimiin. Laimennetun pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi. Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina kilowattituntia (kWh) kohti tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvatulla tavalla. 2. TESTIOLOSUHTEET 2.1. Moottorin testiolosuhteet 2.1.1. Moottorin imuilman absoluuttinen lämpötila (Ta) kelvineinä ja kuiva ilmanpaine (ps) kilopascaleina (kPa) mitataan, ja muuttuja F määritetään seuraavasti: a) dieselmoottorit: Luonnollinen ilmanotto ja mekaanisesti ahdetut moottorit: Turboahdetut moottorit, joko imuilman jäähdytyksellä tai ilman sitä: b) kaasumoottorit: 2.1.2. Testin kelpoisuus Jotta testiä voitaisiin pitää kelpoisena, muuttujan F on oltava seuraavien edellytysten mukainen: 0.96 ≤ F ≤ 1.06 2.2. Ahtoilman jäähdytyksellä varustetut moottorit Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja se saa ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K liitteen 1 lisäyksessä 1 olevassa 1.16.3 kohdassa määritetystä ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysväliaineen lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20 °C). Jos käytössä on testauslaitoksen järjestelmä tai ulkoinen puhallin, ahtoilman lämpötila saa ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla poiketa ± 5 K liitteessä 1 olevassa 1.16.3 kohdassa määritetystä ahtoilman enimmäislämpötilasta. Edellä mainittujen edellytysten täyttämiseksi käytettyjä ahtoilman jäähdyttimen asetuksia ei säädetä ja niitä on käytettävä koko testisyklin ajan. 2.3. Moottorin ilman imujärjestelmä Moottorissa on käytettävä ilman imujärjestelmää, joka rajoittaa ilman imun korkeintaan ± 100 Pa:iin moottorin ylärajasta, kun moottori toimii ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla. 2.4. Moottorin pakojärjestelmä Moottorissa on käytettävä pakojärjestelmää, jonka vastapaine on korkeintaan ±1 000 Pa moottorin ylärajasta, kun moottori toimii ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla, ja jonka tilavuus on ± 40 prosentin tarkkuudella sama kuin valmistajan määrittämä. Testauslaitoksen järjestelmää voidaan käyttää, jos sen avulla saavutetaan moottorin todelliset toimintaolosuhteet. Pakojärjestelmän on oltava pakokaasun näytteenottoa koskevien, liitteen 4 lisäyksessä 4 olevan 3.4 kohdan ja liitteen 4 lisäyksessä 6 olevan 2.2.1 kohdan, EP ja 2.3.1 kohdan, EP vaatimusten mukainen. Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa laitteissa vähintään 4 pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyys pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta jälkikäsittelylaitteeseen on oltava sama kuin ajoneuvokokoonpanossa tai valmistajan ilmoittamien, etäisyyttä koskevien määritelmien mukainen. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen perusteiden mukainen, ja siihen voidaan asettaa venttiili. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla epäaktiivista katalysaattoritukea sisältävällä säiliöllä. 2.5. Jäähdytysjärjestelmä Testissä on käytettä