Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN-ECE) 
sääntö nro 123 – Moottoriajoneuvoille tarkoitettujen mukautuvien 
etuvalaisujärjestelmien (AFS-järjestelmien) tyyppihyväksyntää koskevat 
yhdenmukaiset määräykset 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/511
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 2 
 
 
A. HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET 
 SOVELTAMISALA  Tätä sääntöä sovelletaan moottoriajoneuvoille tarkoitettuihin mukautuviin 
etuvalaisujärjestelmiin (AFS-järjestelmiin). 
1. MÄÄRITELMÄT  Tätä sääntöä sovellettaessa on huomioitava seuraavaa:  1.1 On sovellettava määritelmiä, jotka sisältyvät sääntöön nro 48 ja sen tarkistuksiin, jotka 
ovat voimassa tyyppihyväksyntää haettaessa. 
1.2 ’Mukautuva etuvalaisujärjestelmä
’ (jäljempänä myös ’järjestelmä’) on valaisinlaite, 
jonka tuottamien valokeilojen ominaisuutena on mukautua automaattisesti lähivalojen 
ja tarvittaessa kaukovalojen erilaisiin käyttötilanteisiin kohdassa 6.1.1 tarkoitettujen vähimmäisedellytysten mukaisesti. Järjestelmään kuuluu ’käyttölaite’, tarvittaessa yksi tai useampi 'virransyöttö- ja säätölaite’ sekä ajoneuvon oikealle ja vasemmalle puolelle 
sijoitetut asennusyksiköt.  
1.3 Lähivalojen ’luokka
’ (C, V, E tai W) tarkoittaa lähivaloja, joilla on tässä säännössä ja 
säännössä nro 48 1 / esitetyt ominaisuudet.  
1.4 Järjestelmän tuottaman etuvalaisun ’toimintamuoto ’ tarkoittaa tämän säännön 6.2 ja 
6.3 kohdan mukaista jonkin lähivaloluokan tai kaukovalojen valokeilaa, jonka 
valmistaja on suunnitellut käytettäväksi tietyissä ajoneuvoissa ja tietyissä olosuhteissa. 
1.4.1 'Kääntyvällä valolla ’ tarkoitetaan etuvalaisutoimintoa, jossa valokeila siirtyy 
vaakatasossa tai mukautuu (tuottaen vastaavan tuloksen) ja joka on suunniteltu mutkia, kaarteita ja tienristeyksiä varten ja jolla on erityisiä fotometrisiä ominaisuuksia. 
1.4.2 'Luokan 1 kääntyvä valo
’ on kääntyvä valo, jonka valorajan kulma siirtyy vaakatasossa. 
1.4.3 'Luokan 2 kääntyvä valo ’ on kääntyvä valo, jonka valorajan kulma ei siirry vaakatasossa. 
1.5 ’Valaisinyksikkö ’ on valoa antavan järjestelmän osa, joka voi muodostua optisista, 
mekaanisista tai sähköisistä laitteista ja joka on suunniteltu tuottamaan kokonaan tai 
osittain järjestelmään kuuluvien etuvalojen valokeilan.  
1.6 ’Asennusyksikkö’ on yhtenäinen kotelo (valonlähteen runko), joka sisältää yhden tai 
useamman valaisinyksikön. 
                                                 
1/ Selityksenä todettakoon, että luokka C tarkoittaa peruslähivaloja, luokka V valaistuilla alueilla, 
esimerkiksi taajamissa käytettäviä lähivaloja, luokka E maanteillä tai moottoriteillä käytettäviä 
lähivaloja ja luokka W huonolla säällä, esimerkiksi märällä tiellä käytettäviä lähivaloja. L 375/512 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 3 
 
1.7 ’Oikea sivusta ’ tai ’vasen sivusta ’ käsittää kaikki valaisinyksiköt, jotka on tarkoitettu 
asennettaviksi kyseiselle puolelle ajoneuvon pituussuuntaista keskitasoa ajoneuvon 
ajosuuntaan katsottaessa.  
1.8 ’Käyttölaitteella ’ tarkoitetaan järjestelmän osaa tai osia, jotka ottavat vastaan 
ajoneuvosta tulevat signaalit ja ohjaavat automaattisesti valaisinyksikköjen toimintaa. 
1.9 ’Neutraali tila ’ on järjestelmän tila, jossa käytössä on luokan C lähivalot (peruslähivalot) 
tai tarvittaessa kaukovalot eikä mikään AFS-käyttösignaali ole toiminnassa. 
1.10 ’Signaali ’ on säännön nro 48 mukaisesti määritelty AFS-käyttösignaali tai muu 
järjestelmään saapuva täydentävä tai järjestelmästä ajoneuvoon lähtevä käyttösignaali. 
1.11 ’Signaaligeneraattori ’ on laite, joka voi tuottaa yhden tai useamman signaalin 
järjestelmän käyttökokeiluja varten. 
1.12 ’Virransyöttö- ja säätölaite ’ tarkoittaa yhtä tai useampaa komponenttia järjestelmässä, 
joka syöttää  energiaa kyseisen järjestelmän yhteen tai useampaan osaan; se toimii virran ja/tai jännitteen säätimenä yhdelle tai useammalle valonlähteelle sähköisen valonsäätimen tavoin. 
1.13 ’Järjestelmän viiteakseli
’ on ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ja yhden 
valaisinyksikön viitekeskiön kautta kulkevan vaakatason leikkauslinja jäljempänä 2.2.1 kohdassa tarkoitetulla tavalla piirroksin esitettynä. 
1.14 ’Linssi
’ on asennusyksikön uloin osa, joka ohjaa valon valaisevan pinnan läpi. 
1.15 ’Päällyste ’ on yhtenä tai useampana kerroksena linssin ulkopinnalle levitetty valmiste. 
1.16 Eri ’tyypin ’ järjestelmät ovat järjestelmiä, joiden välillä on esimerkiksi seuraaviin 
seikkoihin liittyviä oleellisia eroja: 
1.16.1 tavaramerkki tai kauppanimi, 
1.16.2 sellaisten komponenttien lisäys tai poisto, jotka voivat heikentää järjestelmän optisia tai 
fotometrisiä ominaisuuksia, 
1.16.3 soveltuminen oikeanpuoleiseen tai vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tai molempiin, 1.16.4 valaisutoiminto tai -toiminnot, niiden toimintamuoto tai -muodot ja tuotetut 
valaisuluokat, 
1.16.5 linssien valmistusmateriaalit ja mahdollisesti niiden päällysteet, 1.16.6 järjestelmän hallintasignaalin tai -signaalien ominaisuus tai ominaisuudet. 1.17 ’Kohdentaminen
’ tarkoittaa valokeilan tai sen osan suuntaamista määräysten mukaiseen 
mittausruutuun. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/513
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 4 
 
1.18 ’Säätö ’ tarkoittaa järjestelmään kuuluvien keinojen käyttöä valokeilan pysty- ja/tai 
vaakasuuntaisessa kohdentamisessa. 
1.19 ’Liikenteen suunnan vaihtumistoiminto ’ tarkoittaa etuvalaisutoimintoa tai jotain 
etuvalaisimien tai niiden yhden tai useamman osan toimintamuotoa tai kyseisten 
tekijöiden yhdistelmää, jonka tarkoituksena on estää häikäisy ja taata riittävä valaistus, kun ajoneuvoa, joka on varustettu tietynpuoleiseen liikenteeseen suunnitellulla 
järjestelmällä, käytetään tilapäisesti maassa, jossa on toisenpuoleinen liikenne. 
1.20 ’Korvaustoiminto
’ tarkoittaa ajovalojen ja/tai etuosan merkkivalojen toimintaa tai 
toimintamuotoa tai niiden yhden tai useamman osan tai kyseisten komponenttien 
yhdistelmän toimintoa, joka on suunniteltu korvaamaan häiriön sattuessa jokin etuvalaisimien toiminta tai toimintamuoto. 
2. JÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS 
2.1 Tyyppihyväksynnän hakeminen on järjestelmän kauppanimen tai tavaramerkin haltijan 
tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan tehtävä. Hakemuksessa on selvitettävä: 
2.1.1 järjestelmään kuuluvat etuvalaisutoiminnot, joille haetaan tämän säännön mukaista 
tyyppihyväksyntää, 
2.1.1.1 muut yhdellä tai useammalla valaisimella toteutettavat etuvalaisu- tai etuosan 
merkkivalotoiminnot siitä riippumatta, onko valaisimet ryhmitetty, yhdistetty tai 
rakenteellisesti yhdistetty tyyppihyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän valaisinyksikköihin; selvitys on laadittava riittävän yksityiskohtaisesti, jotta kyseinen valaisin tai kyseiset valaisimet voidaan tunnistaa, ja sen yhteydessä (erillisenä) on ilmoitettava sääntö tai säännöt, joiden nojalla valaisimille olisi myönnettävä tyyppihyväksyntä,  
2.1.2 onko lähivalot suunniteltu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen vai 
pelkästään toisenpuoleiseen liikenteeseen, 
2.1.3 sisältyykö järjestelmään yksi vai useampi säädettävä valaisinyksikkö,   
2.1.3.1 kunkin valaisinyksikön asennuskohta suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen 
halkileikkaukseen, 
2.1.3.2 normaaliasennosta tai -asennoista ylöspäin ja alaspäin poikkeavat enimmäiskulmat, 
jotka säätölaitteella tai -laitteilla voidaan saavuttaa pystysuunnassa, 
2.1.4 säännön nro 37 tai säännön nro 99 mukaisella tavalla määritelty käytettyjen 
vaihdettavien tai ei-vaihdettavien valonlähteiden (tai valonlähteen) luokka, 
2.1.5 kuuluuko järjestelmään yksi tai useampi ei-vaihdettava valonlähde, L 375/514 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 5 
 
2.1.5.1 kuuluuko järjestelmään valaisinyksikkö tai -yksiköitä, joissa on kyseisiä ei-vaihdettavia 
valonlähteitä,  
2.1.6 toimintaedellytykset, toisin sanoen tapauksen mukaan tämän säännön liitteessä 9 
määritellyt eri syöttöjännitteet.  
2.2 Jokaiseen tyyppihyväksyntähakemukseen on liitettävä: 
2.2.1 kolmena kappaleena laadittavat kyllin yksityiskohtaiset piirrokset, joiden avulla voidaan 
tunnistaa järjestelmän tyyppi ja osoitetaan tyyppihyväksyntänumeron tai -numeroiden 
suunniteltu sijainti sekä lisätunnusten sijainti suhteessa tyyppihyväksyntämerkinnän tai -merkintöjen ympäryskehään; edelleen piirroksin on osoitettava, mihin geometriseen asentoon valaisinyksiköt on asennettava ajoneuvossa suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon sekä esitettävä kunkin valaisimen läpileikkaus pystysuunnassa (akselia myöten) ja edestä; lisäksi on osoitettava optisten ominaisuuksien tärkeimmät yksityiskohdat, erityisesti viiteakseli tai -akselit, piste tai pisteet, jotka (joka) on testeissä katsottava viitekeskiöksi, sekä mahdollisten linssien kaikki optiset ominaisuudet,  
2.2.2 järjestelmän suppea tekninen kuvaus, jossa on yksilöitävä: 
a) järjestelmän tuottama valaisu sekä sen eri toimintamuodot 2
/, 
b) toistensa toimintaan vaikuttavat valaisinyksiköt 2 / ja signaalit 3 / sekä niiden 
toiminnan tekniset ominaisuudet 
c) mahdollisten kääntyvien ajovalojen luokat 2 /, 
d) tarvittaessa luokan E lähivaloja koskevien määräysten soveltamiseen vaikuttavat 
lisätiedot tämän säännön liitteessä 3 olevan taulukon 6 mukaisesti, 
e) tarvittaessa luokan W lähivaloihin sovellettavat määräykset tämän säännön 
liitteen 3 mukaisesti, 
f) valaisinyksiköt 3 /, jotka tuottavat yhden tai useamman lähivalojen valorajan tai 
vaikuttavat valorajan muodostumiseen, 
g) tämän säännön 6.4.6 kohdan määräysten mukainen tieto tai mukaiset tiedot 2 / 
säännössä nro 48 olevan 6.22.6.1.2.1 ja 6.22.6.1.3 kohdan osalta, 
h) tämän säännön 6.2.9.1 kohdan mukaisen lähivalojen vähimmäisvalaistuksen 
takaavat valaisinyksiköt, 
i) testejä varten tarvittavat asennus- ja säätöohjeet,  
                                                 
2/ Esitettävä liitteenä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. 
3/  Esitettävä liitteenä 10 olevan mallin mukaisella lomakkeella. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/515
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 6 
 
j) muut merkitykselliset tiedot, 
2.2.2.1 turvajärjestelmä sellaisena kuin se on määritelty ajoneuvon asiakirjoissa, joiden on 
täytettävä seuraavat tyyppihyväksyntätesteistä vastaavan teknisen yksikön asettamat vaatimukset: 
i) annettava tiedot teknisistä mittaustuloksista, jotta järjestelmä voidaan todeta 
jäljempänä olevan 5.7.3, 5.9 ja 6.2.6.4 kohdan mukaiseksi, 
ii) selvitettävä jäljempänä olevan 6.2.7 kohdan mukaisesti mittaustulosten 
tarkistamista koskevat ohjeet, ja/tai 
iii) annettava viitteet asianmukaisiin asiakirjoihin, joista ilmenee järjestelmän 
luotettavuus ja toimivuus sen perusteella, mitä on todettu edellä 2.2.2.1 kohdan 
i alakohdan mukaisissa mittauksissa, esimerkiksi ”vioittumis- ja vaikutusanalyysissä” ( Failure Mode and Effect Analysis  – FMEA), ”vikapuun 
analyysissä” ( Fault Tree Analysis  – FTA) tai muulla vastaavalla, järjestelmän 
turvallisuutta selvittävällä menetelmällä, 
2.2.2.2 virransyöttö- ja säätölaitteiden merkki ja tyyppi, jos nämä eivät ilmene 
asennusyksiköstä. 
2.2.3 Mukaan on liitettävä kaksi näytettä järjestelmästä, jolle tyyppihyväksyntää haetaan; 
lisäksi mukaan on liitettävä asennuslaitteet, virransyöttö- ja säätölaitteet sekä mahdolliset signaaligeneraattorit. 
2.2.4 Linsseissä käytetyn muovin testausta varten hakemukseen on liitettävä  
2.2.4.1 14 linssiä. 2.2.4.1.1 Linsseistä 10 kappaletta voidaan korvata 10:llä vähintään 60 x 80 mm:n suuruisella 
materiaalinäytteellä, jossa on tasainen tai kupera ulkopinta ja keskellä lähes tasainen 
vähintään 15 x 15 mm:n suuruinen alue (kaarevuussäde vähintään 300 mm). 
2.2.4.1.2 Kunkin linssin tai materiaalinäytteen on oltava valmistettu sarjatuotannossa käytetyllä 
menetelmällä. 
2.2.4.2 Mukaan on liitettävä valaisinkomponentti tai optinen osa, johon linssit voidaan 
kiinnittää valmistajan antamien ohjeiden mukaisesti. 
2.2.5 Muovikomponenttien kestävyys järjestelmään kuuluvan valonlähteen tai siihen 
kuuluvien valonlähteiden, esimerkiksi purkauslamppujen tuottamalle ultraviolettisäteilylle testataan tämän säännön liitteessä 6 olevan 2.2.4 kohdan mukaisesti. 
Mukaan on liitettävä näyte kaikista järjestelmässä käytetyistä materiaaleista tai koko 
järjestelmä tai siitä yksi tai useampi osa, joka sisältää kyseiset materiaalit. Kaikkien materiaalinäytteiden on oltava samanlaisia ja niiden mahdollisen pintakäsittelyn on oltava sama kuin jos niitä käytettäisiin tyyppihyväksynnän saaneessa järjestelmässä. L 375/516 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 7 
 
2.2.6 Jos materiaalit, joista linssit ja mahdollinen päällyste on valmistettu, on jo testattu, 
niiden mukana on toimitettava kyseisten materiaalien ja päällysteiden testausraportti. 
2.2.7 Jos kyse on jäljempänä olevan 4.1.7 kohdan mukaisesta järjestelmästä, näytteeksi on 
toimitettava jäljempänä 4.1.6 kohdassa tarkoitettua ajoneuvoa tai tarkoitettuja 
ajoneuvoja edustava malliajoneuvo. 
3. MERKINNÄT 
3.1 Tyyppihyväksyntähakemuksen kohteena olevan järjestelmän asennusyksiköissä on 
oltava hakijan kauppanimi tai tavaramerkki.  
3.2 Asennusyksiköiden linsseissä tai kotelossa on oltava kylliksi paikkoja 
tyyppihyväksyntämerkinnälle ja 4 kohdassa määrätyille lisätunnuksille. Kyseiset paikat 
on osoitettava edellä olevassa 2.2.1 kohdassa tarkoitetuissa piirustuksissa. 
3.2.1 Jos linssiä ei kuitenkaan voida irrottaa asennusyksikön rungosta, riittää yksi 
4.2.5 kohdan mukainen merkintä. 
3.3 Asennusyksiköissä tai järjestelmissä, jotka on suunniteltu täyttämään sekä 
oikeanpuoleisen että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, on oltava asianmukaiset merkinnät, joista ilmenee ajoneuvon optisen komponentin tai optisten 
komponenttien tai heijastimen tai heijastimien valonlähteen tai -lähteiden molemmat 
kiinnitysasennot. Merkinnät muodostuvat kirjaimista ”R/D” oikeanpuoleista liikennettä ja kirjaimista "L/G" vasemmanpuolesta liikennettä varten. 
3.4 Jos järjestelmä on suunniteltu täyttämään jäljempänä 5.8.2 kohdassa esitetyt 
vaatimukset siten että asennusyksikön linssin edestä peitetään jokin alue, kyseinen alue on osoitettava pysyvästi. Jos alue on selvästi osoitettu, kirjainmerkintöjä ei tarvita. 
4. TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 
4.1 Yleistä
 
4.1.1 Jos järjestelmän kaikki edellä olevan 2 kohdan mukaisesti tyyppihyväksyntää varten 
toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön vaatimukset, tyyppihyväksyntä 
myönnetään. 
4.1.2 Jos järjestelmään kuuluvat ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt 
valaisimet täyttävät useamman kuin yhden säännön vaatimukset, yhden kansainvälisen tyyppihyväksyntämerkin kiinnittäminen riittää edellyttäen, että kukin valaisimista täyttää siihen sovellettavat vaatimukset. 
4.1.3 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero, jonka kaksi 
ensimmäistä numeroa (tällä hetkellä 00) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron kyseisenä tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle järjestelmälle. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/517
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 8 
 
4.1.4 Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava 
tähän sääntöön perustuvasta järjestelmän tyyppihyväksynnästä, tyyppihyväksynnän 
laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta päättymisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella, johon on liitetty 2.1.3 kohdassa tarkoitetut tiedot. 
4.1.4.1 Jos asennusyksikkö tai -yksiköt on varustettu säädettävällä heijastimella, ja jos 
asennusyksiköt on suunniteltu käytettäväksi vain 2.1.3 kohdan mukaisissa asennoissa, tyyppihyväksyntä velvoittaa hakijan tiedottamaan käyttäjälle asianmukaisella tavalla oikeasta kiinnitysasennosta tai oikeista -asennoista. 
4.1.5 Edellä 3.1 kohdassa tarkoitetun merkinnän lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti 
tyyppihyväksyttyyn järjestelmään kuuluvaan asennusyksikköön on kiinnitettävä edellä 3.2 kohdassa tarkoitettuihin paikkoihin jäljempänä olevan 4.2 ja 4.3 kohdan mukainen tyyppihyväksyntämerkki. 
4.1.6 Hakijan on ilmoitettava tämän säännön liitteen 1 mukaisella lomakkeella ajoneuvo tai 
ajoneuvot, joihin järjestelmä on tarkoitettu. 
4.1.7 Jos tyyppihyväksyntää haetaan järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi 
tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä säännön nro 48 mukaisesti, 
4.1.7.1 hakijan on esitettävä riittävät asiakirjat, jotka osoittavat, että järjestelmä voi 
asianmukaisesti asennettuna täyttää säännössä nro 48 olevan 6.22 kohdan määräykset,  
4.1.7.2 ja järjestelmä on tällöin tyyppihyväksyttävä säännön nro 10 mukaisesti. 
4.2 Tyyppihyväksyntämerkin koostumus
 
Tyyppihyväksyntämerkki muodostuu 
4.2.1 kansainvälisestä tyyppihyväksyntämerkinnästä, jonka osat ovat 4.2.1.1 ympyrään sijoitettuina E-kirjain ja tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero 
4
/, 
                                                 
4/  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, 
Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), 
Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35 (antamatta), Liettua 36, Turkki 37, 38 ja 39 (antamatta), entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 
43, 44 (antamatta), Australia 45, Ukraina 46, Etelä-Afrikka 47, Uusi-Seelanti 48, Kypros 49, 50 
Malta ja 51 Korean tasavalta. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen tyyppihyväksymisien vastavuoroista tunnustamista L 375/518 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 9 
 
4.2.1.2 edellä 4.1.3 kohdassa tarkoitettu tyyppihyväksyntänumero, 
4.2.2  yhdestä tai useammasta lisätunnuksesta seuraavasti: 4.2.2.1 järjestelmän merkkinä kirjain ”X” ja järjestelmän toimintoja osoittamassa yksi tai 
useampi kirjain seuraavasti: 
"C" luokan C lähivalot; tämän jälkeen lähivalojen muut asianmukaiset 
luokkatunnukset,  
"E" luokan E lähivalot, "V" luokan V lähivalot, "W" luokan W lähivalot, "R" kaukovalot, 
4.2.2.2 kunkin tunnuksen yllä vaakasuora viiva, jos valaisun tai sen toimintamuodot tuottaa 
useampi kuin yksi ajoneuvon toiselle sivustalle tai molemmille sivustoille sijoitettu 
asennusyksikkö,  
4.2.2.3 tunnus ”T” kaikkien sellaisten valaisu- ja/tai valaisuluokkatunnusten jälkeen, jotka 
täyttävät kääntyviä valoja koskevat määräykset, siten että kaikki tunnukset ovat 
äärimmäisinä vasemmalla, 
4.2.2.4 erillisten asennusyksiköiden merkkinä kirjain ”X” sekä asennusyksikköihin kuuluvien 
valaisinyksiköiden toimintamuotoja vastaava kirjain tai vastaavat kirjaimet. 
4.2.2.5 Jos ajoneuvon toiselle sivustalle sijoitettu asennusyksikkö ei ole ainoa valaisun tai sen 
toimintamuodot tuottava asennusyksikkö, valoja osoittavan tunnuksen päällä on oltava vaakasuora viiva. 
4.2.2.6 Ainoastaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen sovellettavien määräysten mukaisten 
järjestelmien tai niiden yhden tai useamman osan merkkinä on oltava nuoli, joka 
osoittaa asennusyksikköä edestä katsottaessa oikealle, toisin sanoen ajoradan 
liikennöitävälle puolelle. 
4.2.2.7 Järjestelmässä tai sen yhdessä tai useammassa osassa, joka on sekä oikean- että 
vasemmanpuoleiseen liikenteeseen sovellettavien määräysten mukainen (esimerkiksi 
niin että optista komponenttia tai valonlähdettä voidaan säätää), on oltava sekä 
vasemmalle että oikealle osoittava vaakasuora nuoli. 
4.2.2.8 Asennusyksiköt, joissa on muovisia linssejä, on merkittävä kirjaimin ”PL”, jotka 
sijoitetaan edellä 4.2.2.1–4.2.2.7 kohdassa tarkoitettujen tunnusten läheisyyteen.  
                                                                                                                                                                 
 
koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri 
ilmoittaa näin annetut numerot sopimuspuolille. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/519
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 10 
 
4.2.2.9 Asennusyksikköihin, jotka täyttävät tämän säännön määräykset kaukovalojen osalta, on 
E-kirjainta ympäröivän kehän läheisyyteen sijoitettava enimmäisvalotehoa osoittava 
merkintä ilmaistuna jäljempänä 6.3.2.1.3 kohdassa määritellyllä tavalla. 
4.2.3 Kaikissa tapauksissa liitteessä 4 olevan 1.1.1.1 kohdan mukaisessa testausmenettelyssä 
käytettävästä toimintamuodosta ja liitteessä 4 olevan 1.1.1.2 kohdan mukaisesta 
sallitusta jännitteestä (sallituista jännitteistä) on määrättävä tyyppihyväksyntälomakkeissa ja niille maille toimitettavissa ilmoituslomakkeissa, jotka 
ovat sopimuksen sopimuspuolia ja soveltavat tätä sääntöä. 
 Kyseisissä tapauksissa järjestelmissä tai niiden yhdessä tai useammassa osassa on oltava 
seuraavat merkinnät: 
4.2.3.1 Tämän säännön määräysten mukaisissa asennusyksiköissä, jotka on suunniteltu siten, 
että lähivalon valonlähde tai valonlähteet eivät voi syttyä samanaikaisesti kuin muu 
mahdollisesti sen tai niiden kanssa rakenteellisesti yhdistetty valaisutoiminto, on 
tyyppihyväksyntämerkkiin lähivalotunnuksen jälkeen merkittävä vinoviiva (/). 
4.2.3.2 Asennusyksikköihin, jotka täyttävät tämän säännön liitteen 4 vaatimukset ainoastaan 
6 V:n tai 12 V:n jännitteellä, on lähelle valonlähteen tai valonlähteiden kantaa 
merkittävä tunnus 24, jonka yli on vedetty risti (
X). 
4.2.4 Tyyppihyväksyntänumeroon kuuluvat kaksi numeroa (tällä hetkellä 00), joista ilmenee 
sääntöön viimeksi tehtyjen tärkeiden teknisten muutosten järjestysnumero kyseisenä 
tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä, ja mahdollisesti vaadittava nuoli voidaan 
merkitä edellä mainittujen lisätunnusten läheisyyteen. 
4.2.5 Edellä 4.2.1 ja 4.2.2 kohdassa tarkoitettujen merkkien ja tunnusten on oltava selvästi 
luettavissa ja pysyviä. Ne voidaan sijoittaa sisä- tai ulkopuolelle (läpinäkyvään tai läpinäkymättömään kohtaan) asennusyksiköissä, joita ei voida erottaa niiden valoa heijastavasta pinnasta. Niiden on joka tapauksessa jäätävä näkyviin, kun asennusyksikkö on kiinnitetty ajoneuvoon. Jotta tämä vaatimus täyttyisi, ajoneuvossa olevaa irrotettavaa osaa saadaan siirtää. 
4.3 Tyyppihyväksyntämerkin sijoitus
 
4.3.1 Itsenäiset valaisimet 
 Tämän säännön liitteen 2 kuvioissa 1–10 annetaan esimerkkejä 
tyyppihyväksyntämerkin ja edellä mainittujen lisätunnusten sijoituksesta. 
4.3.2 Ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet 
4.3.2.1 Jos järjestelmään ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet 
täyttävät useiden sääntöjen vaatimukset, valaisimeen voidaan kiinnittää 
yhdenmukaistettu kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, jossa on ympyrään  L 375/520 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 11 
 
sijoitettuina E-kirjain ja tyyppihyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero sekä ympyrän jälkeen tyyppihyväksyntänumero. Tämä tyyppihyväksyntämerkki voidaan sijoittaa ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa mihin tahansa valaisimien kohtaan edellyttäen, 
4.3.2.1.1 että se on näkyvissä 4.2.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla, 
4.3.2.1.2 että mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien 
valonlähdettä ei voida irrottaa irrottamatta samalla tyyppihyväksyntämerkkiä. 
4.3.2.2 Sitä sääntöä vastaava valaisimen tunnus, jonka perusteella tyyppihyväksyntä on 
myönnetty, ja sääntöön viimeksi tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaava 
järjestysnumero tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä sekä mahdollisesti vaadittava nuoli on merkittävä: 
4.3.2.2.1 joko kyseiseen valaisevaan pintaan 
4.3.2.2.2 tai ryhmässä siten, että kukin ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti 
yhdistetyistä valaisimista on helposti tunnistettavissa (ks. liitteen 2 esimerkit). 
4.3.2.3 Yhdenmukaistetun tyyppihyväksyntämerkin osat eivät saa olla kooltaan pienempiä kuin 
tyyppihyväksynnän perusteena olevan säännön mukaisesti pienimmältä merkinnältä 
vaadittava vähimmäiskoko. 
4.3.2.4 Jokaiselle valaisintyypille annetaan tyyppihyväksyntänumero. Sama sopimuspuoli ei 
saa antaa samaa numeroa toiselle tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalle 
ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien tyypille. 
4.3.2.5 Tämän säännön liitteen 2 kuvioissa 11 ja 12 annetaan esimerkkejä ryhmitettyjen, 
yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien tyyppihyväksyntämerkeistä ja kaikista jäljempänä mainituista lisätunnuksista sellaisia järjestelmiä varten, jotka toimivat useista ajoneuvon toisella sivustalla olevista asennusyksiköistä käsin. 
4.3.2.6 Tämän säännön liitteen 2 kuviossa 13 annetaan esimerkkejä koko järjestelmän kattavien 
tyyppihyväksyntämerkkien sijoituksesta. 
B. JÄRJESTELMIIN TAI NIIDEN YHTEEN TAI USEAMPAAN OSAAN 
SOVELLETTAVAT TEKNISET MÄÄRÄYKSET 
 Ellei toisin määrätä, fotometriset mittaukset on suoritettava tämän säännön liitteessä 9 
annettujen määräysten mukaisesti. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/521
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 12 
 
5. YLEISET MÄÄRÄYKSET 
5.1 Kaikkien näytteiden, joiden tyyppihyväksyntää haetaan ainoastaan oikeanpuoleiseen 
liikenteeseen, on oltava jäljempänä 6 ja 7 kohdassa annettujen määräysten mukaiset. 
Sitä vastoin jos tyyppihyväksyntää haetaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, jäljempänä 6 kohdassa ja tämän säännön asianmukaisissa liitteissä annettuja määräyksiä on sovellettava vaihtamalla vasen oikeaksi ja päinvastoin. 
 Kulma-asentojen ja komponenttien merkinnät muutetaan samalla tavoin 
vaihtamalla ”R:n” paikalle ”L” ja päinvastoin. 
5.1.2 Järjestelmien tai, jos kyse on niiden yhdestä tai useammasta osasta, on oltava siten 
valmistettuja, että ne säilyttävät niille asetetut fotometriset ominaisuudet ja pysyvät tavanomaisessa käytössä hyvässä toimintakunnossa niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta. 
5.2 Järjestelmät tai, jos kyse on niiden yhdestä tai useammasta osasta, on varustettava 
laitteella, joka mahdollistaa niiden säädön ajoneuvossa niihin sovellettavien määräysten mukaisesti. 
5.2.1 Järjestelmiä tai, jos kyse on niiden yhdestä tai useammasta osasta, ei tarvitse varustaa 
kyseisellä laitteella, jos laitteen käyttö on rajoitettu ajoneuvoihin, joissa säätö voidaan toteuttaa muilla keinoin tai sitä ei hakijan selvityksen mukaan tarvita. 
5.3 Järjestelmiä ei saa varustaa valonlähtein, joille ei ole myönnetty säännön nro 37 tai 
säännön nro 99 mukaista tyyppihyväksyntää. 
5.3.1 Vaihdettavien valonlähteiden kannan on oltava kansainvälisen sähkötekniikan 
toimikunnan (IEC) julkaisun nro 60061–2 ilmoituslomakkeessa esitettyjen mittojen mukainen kuten asianmukaisessa valonlähteitä koskevassa säännössä on määrätty. 
5.3.2 Jos jokin valonlähde ei ole vaihdettava, sitä ei saa asentaa valaisinyksikköön, joka 
tuottaa neutraalissa tilassa olevaa lähivaloa. 
5.4 Jos järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on valmistettu täyttämään sekä oikean- 
että vasemmanpuoleisen liikenteen vaatimukset, ne voivat olla mukautettavissa 
toisenpuoleiseen liikenteeseen joko niitä ajoneuvoon asennettaessa suoritetun 
alkuperäisen säädön tai käyttäjän harkinnanvaraisen toimenpiteen tuloksena.  Joka tapauksessa vain kaksi toisistaan täysin erillistä säätöä, toinen oikeanpuoleista ja toinen vasemmanpuolesta liikennettä varten, voivat olla mahdollisia, ja säädön vaihtuminen epähuomiossa toiseksi sekä sen juuttuminen väliasentoon on tehtävä mahdottomaksi.   
5.5 Tämän säännön liitteen 4 määräysten mukaisesti on suoritettava lisätestejä sen 
varmistamiseksi, että fotometriset ominaisuudet eivät muutu kohtuuttomasti käytön aikana. L 375/522 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 13 
 
5.6 Jos jonkin valaisinyksikön linssi on valmistettu muovista, testit on suoritettava tämän 
säännön liitteen 6 määräysten mukaisesti. 
5.7 Jos järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on suunniteltu tuottamaan vuorotellen 
lähivaloa ja kaukovaloa, kaikki valaisinyksikköön kiinteästi asennetut mekaaniset, 
sähkömagneettiset tai muunlaiset osat, joiden tarkoituksena on valotyypin vaihtaminen, on suunniteltava siten, 
5.7.1 että ne ovat kyllin lujia toimiakseen häiriöttä 50 000 kertaa normaalikäytössä niihin 
mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta, 
5.7.2 että joko lähivalot tai kaukovalot saadaan aina toimimaan ilman väliasentoon tai 
epämääräiseen tilaan joutumisen mahdollisuutta, ja jos valoja ei saada toimimaan, aiheutuvan tilan on täytettävä jäljempänä 5.7.3 kohdassa asetetut vaatimukset, 
5.7.3 että epäkuntoon joutuessaan järjestelmä tuottaa automaattisesti lähivalot tai siirtyy tilaan, 
jonka fotometriset arvot eivät ylitä 1,5 luksia tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä vyöhykkeellä III b eivätkä alita 4 luksia missään segmentin E
max kohdassa, vaikka 
valokeila sammuu, heikkenee tai painuu alas ja/tai toimintamuoto korvautuu toisella, 
5.7.4 että käyttäjä ei voi tavallisilla työkaluilla muuttaa liikkuvien osien muotoa tai asentoa 
eikä vaikuttaa kytkimen toimintaan. 
5.8 Järjestelmät on varustettava toiminnoin, jotka mahdollistavat niiden tilapäisen käytön 
maissa, joissa liikenteen suunta on toinen kuin siinä maassa, jota varten tyyppihyväksyntää haetaan, ilman että vastaan tulevalle liikenteelle aiheutuu kohtuutonta haittaa. Tätä varten järjestelmien tai, jos kyse on niiden yhdestä tai useammasta osasta, on 
5.8.1 annettava käyttäjälle mahdollisuus suorittaa edellä 5.4 kohdassa tarkoitettu säätö ilman 
erityistyökaluja, tai 
5.8.2 mukauduttava liikenteen suunnan vaihtumiseen toimintamuodolla, joka tuottaa enintään 
1,5 luksin valaistuksen vastaan tulevan liikenteen vyöhykkeellä III b ja vähintään 6 luksin valaistuksen kohdassa 50 V, kun testit suoritetaan jäljempänä olevan 
6.2 kohdan mukaisesti liikenteen alkuperäisen suunnan edellyttämää säätöä 
muuttamatta.   
5.8.2.1 Tämän tuloksen saavuttamiseksi linssin asianmukaisen osan peittäminen edellä 
3.4 kohdassa esitetyllä tavalla voi ratkaista asian kokonaan tai osittain.  
5.9 Järjestelmät on suunniteltava siten, että jos johonkin valonlähteeseen tulee 
toimintahäiriö, käynnistyy tarvittava signaali, jotta säännön nro 48 asianmukaiset vaatimukset täyttyvät. 
5.10 Komponentti tai komponentit, joihin vaihdettava valonlähde on kiinnitetty, on 
suunniteltava siten, että valonlähde on helppo asentaa, niin ettei pimeässäkään on erehtymisen mahdollisuutta. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/523
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 14 
 
5.11 Jos järjestelmä on edellä olevan 4.1.7 kohdan mukainen, 
5.11.1 sen mukana on oltava yksi kappale jäljempänä 4.1.4 kohdassa määriteltyä lomaketta ja 
ohjeet, joiden avulla järjestelmä voidaan asentaa säännön nro 48 määräysten mukaisesti. 
5.11.2 Tyyppihyväksynnästä vastaavan teknisen yksikön on varmistettava, 
a) että järjestelmä voidaan annettujen ohjeiden mukaan asentaa oikein,  b) että kun järjestelmä on asennettu ajoneuvoon, se täyttää säännössä nro 48 olevan 
6.22 kohdan vaatimukset. Maantiellä suoritettava ajotesti, jolla varmistetaan 
säännössä nro 48 olevan 6.22.7.4 kohdan määräysten mukaisuus, on pakollinen. Ajotestin on katettava myös kaikki järjestelmän säätöön liittyvät asianmukaiset tilanteet hakijan antaman selvityksen pohjalta. On ilmoitettava, onko kaikki toimintamuodot testattu niiden ollessa käynnissä ja poissa käynnistä hakijan antaman selvityksen edellyttämällä tavalla. Kaikki ilmenneet toimintahäiriöt (esimerkiksi liian laaja kulma tai välkkyminen) on vaadittava korjaamaan. 
6. VALAISTUS 
6.1 Yleiset määräykset
 
6.1.1 Jokaisen järjestelmän on tuotettava luokan C lähivalot jäljempänä olevan 6.2.5 kohdan 
mukaisesti sekä yhdet tai useammat jonkin muun luokan tai joidenkin muiden luokkien 
lähivalot. Järjestelmään voi kuulua yksi tai useampia muita toimintamuotoja kussakin lähivaloluokassa sekä tämän säännön 6.3 ja/tai 2.1.1.1 kohdan mukaiset etuvalaisutoiminnot. 
6.1.2 Automaattisten muutosten on oltava mahdollisia järjestelmässä, jotta tielle saadaan 
kunnollinen valaistus, joka ei haittaa kuljettajaa eikä muita tienkäyttäjiä. 
6.1.3 Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää asianmukaisesti 6.2 ja 6.3 kohdan 
fotometriset vaatimukset. 
6.1.4 Fotometriset mittaukset suoritetaan hakijan ohjeita noudattaen 
6.1.4.1 edellä olevan 1.9 kohdan mukaisella tavalla määritellyssä neutraalissa tilassa, 6.1.4.2 signaalin V, signaalin W, signaalin E tai signaalin T ollessa käytössä tilanteen mukaan 
1.10 kohdassa tarkoitetulla tavalla, 
6.1.4.3 tarvittaessa minkä tahansa muun 1.10 kohdan mukaisen signaalin tai 
signaaliyhdistelmän ollessa käytössä hakijan osoittamalla tavalla. L 375/524 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 15 
 
6.2 Lähivaloihin sovellettavat määräykset  
 Ennen jäljempänä olevien kohtien mukaisia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin 
tilaan, toisin sanoen tilaan, jossa se tuottaa luokan C lähivalot. 
6.2.1 Lähivalojen on tuotettava neutraalissa tilassa järjestelmän (toisin sanoen ajoneuvon) 
kummallekin sivustalle vähintään yhden valaisinyksikön avulla tämän säännön liitteen 8 
mukainen valoraja, tai sitten  
6.2.1.1 järjestelmässä on oltava muita menetelmiä, esimerkiksi optisia välineitä tai tilapäisiä 
apuvaloja, jotka mahdollistavat valokeilojen selvän ja virheettömän kohdentamisen. 
6.2.1.2 Liitettä 8 ei sovelleta edellä 5.8–5.8.2.1 kohdassa tarkoitettuun liikenteen suunnan 
muutostoimintoon.  
6.2.2 Järjestelmä tai, jos kyse on sen yhdestä tai useammasta osasta, on kohdennettava siten, 
että valorajan sijainti on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 esitettyjen vaatimusten mukainen. 
6.2.3 Kun järjestelmä tai, jos kyse on sen yhdestä tai useammasta osasta, on näin kohdennettu, 
sen on täytettävä jäljempänä olevissa asianomaisissa kohdissa asetetut vaatimukset, mikäli tyyppihyväksyntää haetaan ainoastaan lähivaloille. Jos järjestelmä on suunniteltu 
tuottamaan lisävaloa tai merkkivaloja tämän säännön soveltamisalan mukaisesti, sen on 
täytettävä myös jäljempänä olevissa asianmukaisissa kohdissa asetetut vaatimukset edellyttäen, ettei se ole säädettävissä erikseen. 
6.2.4 Jos järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista ei näin kohdennettuna täytä edellä 
6.2.3 kodassa asetettuja vaatimuksia, sen asentoa voidaan valmistajan ohjeita noudattaen muuttaa alkuperäisestä asennosta enintään 0,5 astetta oikealle tai vasemmalle ja 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin. 
6.2.5 Kun järjestelmä tuottaa tietynlaiset lähivalot, sen on oltava tämän säännön liitteen 3 
taulukon 1 (fotometriset vaatimukset) A osan ja talukon 2 (E
max ja valorajan sijainti) 
asianmukaisessa sarakkeessa (C, V, E tai W) ja taulukossa 2sekä tämän säännön liitteen 8 osastossa 1 (valorajaan sovellettavat määräykset) asetettujen vaatimusten 
mukainen.  
6.2.6 Valokeila voidaan tuottaa kääntyvien valojen toimintamuodossa edellyttäen, 
6.2.6.1 että järjestelmä on tämän säännön liitteen 3 taulukon 1 (fotometriset vaatimukset) 
B osan ja taulukon 2 (valorajaan sovellettavat määräykset) 2 kohdan asianmukaisten 
määräysten mukainen, kun arvot mitataan liitteessä 9 osoitetun menettelyn mukaisesti siinä kääntyvien valojen luokassa (1 tai 2), jota varten tyyppihyväksyntää haetaan;  
6.2.6.2 että kohta E
max ei joudu sen suorakaiteen ulkopuolelle, joka tarkasteltavassa 
lähivaloluokassa määräytyy seuraavasti: ylempi sivu on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 määritetyn ylimmän pystyasennon mukainen, alempi sivu on 2 astetta linjan H–H alapuolella, vasen sivu on 45 astetta vasemmalle ja oikea sivu 45 astetta 
oikealle järjestelmän viiteakselista; 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/525
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 16 
 
6.2.6.3 että kun signaali T vastaa ajoneuvon pienintä kääntösädettä vasemmalle (tai oikealle), 
järjestelmä tuottaa vähintään 3 luksin valaistuksen yhdessä tai useammassa pisteessä 
vyöhykkeellä, jonka yläraja noudattaa linjaa H–H, alaraja on 2 astetta siitä alaspäin sekä vasen ja oikea raja sijaitsevat 10–45 astetta vasemmalle ja oikealle järjestelmän viiteakselista;  
6.2.6.4 että jos tyyppihyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyvälle valolle, järjestelmän käyttö 
rajoittuu ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu siten, että järjestelmän tuottaman valorajan kulman vaakasuora osa on säännössä nro 48 olevan 6.22.7.4.5  kohdan i alakohdan asianmukaisten määräysten mukainen; 
6.2.6.5 että jos tyyppihyväksyntää haetaan luokan 1 kääntyville valoille, järjestelmä on 
suunniteltu siten, että jos valon sivusuuntaiseen liikkeeseen tai valaistuksen vaihtoon tulee toimintahäiriö, voidaan luoda automaattisesti uudet fotometriset olosuhteet, jotka vastaavat joko edellä 6.2.5 kohdassa määriteltyjä olosuhteita tai tuottavat arvot, jotka ovat enintään 1,5 luksia tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä vyöhykkeellä III b ja vähintään 4 luksia jossakin segmentin E
max pisteessä; 
6.2.6.5.1 tämä ei kuitenkaan ole tarpeen, jos 1 luksin arvo ei ylity missään kohdin alueella, jonka 
vasen raja on enintään 5 astetta vasemmalle järjestelmän viiteakselista 0,3 asteen korkeudella linjasta H–H ja vähintään 5 astetta vasemmalle viiteakselista 0,57 asteen korkeudella kyseisestä linjasta. 
6.2.7 Järjestelmä on tarkastettava valmistajan ohjeita noudattaen edellä 2.2.2.1 kohdassa 
määritellyn turvallisuusperiaatteen mukaisesti. 
6.2.8 Jos järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on suunniteltu sekä oikeanpuoleiseen että 
vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, on molemmissa edellä olevan 5.4 kohdan mukaisissa käyttöasennoissa täytettävä kyseisen suuntaista liikennettä varten asetetut vaatimukset. 
6.2.9 Järjestelmät on suunniteltava siten, 
6.2.9.1. että lähivalot tuottavat kaikissa erikseen määrätyissä toimintamuodoissaan vähintään 
3 luksin valaistuksen pisteessä 50 V järjestelmän kummallakin sivustalla; tämä määräys 
ei koske luokan V lähivaloa tai -valoja; 
6.2.9.2 että neljä sekuntia järjestelmän käynnistämisestä, kun sen edellisestä toimintakerrasta 
on kulunut vähintään 30 minuuttia, luokan C lähivalot tuottavat vähintään 5 luksin valaistuksen pisteessä 50 V; 
6.2.9.3 että tämän lisäksi, 
 jos järjestelmään tulee tämän säännön 6.1.4.3 kohdassa määritelty signaali, 6.2 kohdan 
vaatimukset täyttyvät. L 375/526 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 17 
 
6.3 Kaukovaloja koskevat määräykset  
 Ennen jäljempänä olevien kohtien mukaisia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin 
tilaan. 
6.3.1 Järjestelmän valaisinyksiköt tai -yksikkö on säädettävä valmistajan ohjeita noudattaen 
siten, että enimmäisvalaistuksen vyöhyke keskittyy linjojen H–H ja V–V 
leikkauspisteeseen HV. 
6.3.1.1 Valaisinyksiköt, jotka eivät ole erikseen säädettäviä tai jotka on säädetty 6.2 kohdan 
mukaisesti suoritettujen mittausten perusteella, on testattava edellä mainitulla tavalla. 
6.3.2 Kun valaistus mitataan tämän säännön liitteessä 9 asetettujen määräysten mukaisesti, 
sen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 
6.3.2.1 Pisteen HV on sijaittava 80:tä prosenttia kaukovalojen enimmäisvalaistuksesta 
edustavan isoluksikäyrän rajaamalla alueella. 
6.3.2.1.1 Enimmäisarvo (E M) ei saa olla pienempi kuin 48 luksia eikä missään oloissa suurempi 
kuin 240 luksia.  
6.3.2.1.2 Jokaisen kaukovalojen enimmäisvoimakkuuteen vaikuttavan asennusyksikön 
enimmäisvoimakkuus (I M) lasketaan tuhansina kandeloina seuraavaa kaavaa käyttäen: 
I M = 0,625 E M 
6.3.2.1.3 Edellä 4.2.2.9 kohdassa tarkoitettu enimmäisvoimakkuuden viitemerkki (I’ M) lasketaan 
seuraavaa kaavaa käyttäen: 
MM
M EII 208 , 03= = ′ . 
 Tämä arvo pyöristetään lähimpään arvoon 5 − 10 − 12,5 − 17,5 − 20 − 25 − 27,5 − 30 − 
37,5 − 40 − 45 − 50. 
6.3.2.2 Siirryttäessä pisteestä HV vaakasuoraan oikealle ja vasemmalle kaukovalojen 
valaistuksen on oltava vähintään 24 luksia 2,6 asteen kulmaan saakka ja vähintään 6 luksia 5,2 asteen kulmaan saakka. 
6.3.3 Järjestelmän tuottama valaistus tai valaistuksen osa voi olla automaattisesti sivuttain 
siirtyvä (tai siten muuttuva, että tulos on vastaava) edellyttäen, 
6.3.3.1 että järjestelmä täyttää edellä 6.3.2.1.1 ja 6.3.2.2 kohdassa asetetut vaatimukset, kun 
kukin valaisinyksikkö mitataan liitteessä 9 esitetyn menettelyn mukaisesti. 
6.3.4 Järjestelmä on suunniteltava siten, 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/527
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 18 
 
6.3.4.1 että sekä oikean- että vasemmanpuoleinen valaisinyksikkö (tai -yksiköt) tuottaa 
kumpikin vähintään puolet edellä 6.3.2.2 kohdassa määrätystä kaukovalojen 
vähimmäisvalaistuksesta, 
6.3.4.2 että neljä sekuntia järjestelmän käynnistämisestä, kun sen edellisestä toimintakerrasta 
on kulunut vähintään 30 minuuttia, kaukovalojen pisteestä HV voidaan mitata vähintään 42 luksin valaistus,  
6.3.4.3 että jos järjestelmään tulee tämän säännön 6.1.4.3 kohdassa tarkoitettu signaali, 
6.3 kohdan vaatimukset täyttyvät. 
6.3.5 Jos asianomaiseen valokeilaan sovellettavat vaatimukset eivät täyty, valokeila voidaan 
kohdentaa uudelleen kääntämällä sitä alkuperäiseen asentoon nähden 0,5 astetta ylös- tai alaspäin ja/tai 1 aste oikealle tai vasemmalle. Uudessa asennossa on kaikkien fotometristen vaatimusten täytyttävä. Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön 6.3.1.1 kohdassa määriteltyihin valaisinyksiköihin. 
6.4 Muut määräykset
 
Jos kyseessä on säädettävin valaisinyksiköin varustettu järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista, 6.2 kohdan (lähivalot) ja 6.3 kohdan (kaukovalot) määräyksiä sovelletaan 
kaikkiin 2.1.3 kohdassa (säätöalue) määriteltyihin kiinnitysasentoihin.  Tarkastuksessa 
käytetään seuraavaa menettelyä: 
6.4.1 Jokainen hakemuksessa ilmoitettu asento todennetaan testausgoniometrillä suhteessa 
viitekeskiön ja pisteen HV väliseen suoraan mittausruudussa. Säädettävä järjestelmä tai, jos kyseessä on yksi tai useampi sen osista, säädetään tällöin asentoon, jossa mittausruutuun lankeava valo täyttää asianmukaiset kohdennusvaatimukset.  
6.4.2 Jos järjestelmä tai, jos kyseessä on yksi tai useampi sen osista, on alun perin asennettu 
6.4.1 kohdan määräysten mukaisesti, järjestelmän tai sen osien on täytettävä 6.2 ja 6.3 kohdan asianmukaiset fotometriset vaatimukset. 
6.4.3 Kun heijastinta tai järjestelmää tai yhtä tai useampaa sen osista on käännetty 
pystysuunnassa noin 2 astetta tai vähintään ääriasentoonsa, jos tämä poikkeaa alle 
2 astetta lähtöasennosta, suoritetaan lisätestejä käyttäen järjestelmään tai yhteen tai 
useampaan sen osista kuuluvaa säätölaitetta. Sen jälkeen kun koko järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on kohdennettu uudelleen (esimerkiksi goniometriä käyttäen) vastaavaan päinvastaiseen suuntaan, valon määrä jäljempänä mainituissa kohdissa on tarkastettava, ja sen on pysyttävä annetuissa rajoissa. 
6.4.3.1 Lähivalot: pisteet HV ja 75 R, tai tarvittaessa piste 50 R, sekä kaukovalot: I
M ja 
piste HV (prosentteina I M:stä). 
6.4.4 Jos hakija on ilmoittanut useamman kuin yhden kiinnitysasennon, 6.4.1–6.4.3 kohdan 
menettely on toistettava kaikissa asennoissa. 
6.4.5 Jos hakija ei ole ilmoittanut erityistä kiinnitysasentoa, järjestelmä tai, jos kyseessä on 
yksi tai useampi sen osista, on kohdennettava 6.2 kohdassa (lähivalot) ja 6.3 kohdassa L 375/528 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 19 
 
(kaukovalot) määrättyjä mittauksia varten järjestelmän tai sen yhden tai useamman osan säätölaitteen ollessa keskiasennossa. 6.4.3 kohdassa tarkoitetut lisätestit on suoritettava sen jälkeen, kun heijastin tai sen osat on säädetty ääriasentoihinsa (± 2 asteen siirtymän sijaan) ajovalaisimien säätölaitteen avulla. 
6.4.6 Tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mikä 
valaisinyksikkö tai mitkä valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 8 
määritellyn valorajan, joka lankeaa vyöhykkeelle, joka ulottuu 6 astetta vasemmalle ja 
4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran linjan yläpuolelle. 
6.4.7 Tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella on ilmoitettava, mikä 
luokan E lähivalojen toimintamuoto (mitkä toimintamuodot) on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 6 esitettyjen tietojen mukainen. 
7.  VÄRI 
7.1 Tuotetun valon on oltava väriltään valkoinen. Kansainvälisen valaistustoimikunnan 
(CIE) värikoordinaatteina ilmaistuna järjestelmän kaikkien osien tuottamien valoarvojen 
on sijoituttava seuraaviin rajoihin: 
raja siniseen päin  x ≥ 0,310 
raja keltaiseen päin x ≤ 0,500 
raja vihreään päin  y ≤ 0,150 + 0,640 x 
raja vihreään päin y ≤ 0,440 
raja purppuraan päin y ≥ 0,050 + 0,750 x 
raja punaiseen päin y ≥ 0,382. 
C.  MUUT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET 
8. JÄRJESTELMÄTYYPIN MUUTTAMINEN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN 
LAAJENTAMINEN 
8.1 Kaikki järjestelmätyypin muutokset on ilmoitettava tyyppihyväksynnän myöntäneelle 
viranomaiselle, joka voi silloin 
8.1.1 joko katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole huomattavia kielteisiä 
vaikutuksia ja että järjestelmä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, 
8.1.2 tai vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta uuden 
testausselosteen. 
8.2 Tyyppihyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, on annettava 
tiedoksi edellä olevan 4.1.4 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville 
vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille. 
8.3 Tyyppihyväksynnän laajentamisen myöntävä toimivaltainen viranomainen antaa 
kullekin laajentamista koskevalle ilmoituslomakkeelle sarjanumeron ja ilmoittaa asiasta 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/529
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 20 
 
muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. 
9. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS 
Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksen 2 mukaiset (E/ECE/324−E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja täytettävä seuraavat vaatimukset:  
9.1 Tämän säännön perusteella tyyppihyväksytyt järjestelmät on valmistettava siten, että ne 
ovat hyväksytyn tyypin mukaiset ja täyttävät 6 ja 7 kohdassa asetetut vaatimukset. 
9.2 Tämän säännön liitteessä 5 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
valvontamenettelyjä koskevien vähimmäisvaatimusten on täytyttävä. 
9.3 Tämän säännön liitteessä 7 asetettujen tarkastajan suorittamaa näytteenottoa koskevien 
vähimmäisvaatimusten on täytyttävä.  
9.4 Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa 
tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa. 
9.5 Jos jokin järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on viallinen, sitä ei oteta huomioon. 
9.6 Viitemerkkiä ei oteta huomioon. 10. TUOTANNON VAATIMUSTENVASTAISUUDEN SEURAAMUKSET 10.1 Järjestelmätyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty tyyppihyväksyntä voidaan 
peruuttaa, jos määräyksiä ei noudateta tai jos tyyppihyväksyntämerkillä varustettu 
järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista ei vastaa hyväksyttyä tyyppiä. 
10.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä 
tyyppihyväksynnän, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. 
11. TUOTANNON LOPETTAMINEN 
11.1 Jos tyyppihyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti 
tyyppihyväksytyn järjestelmän valmistuksen, hänen on ilmoitettava tästä 
tyyppihyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. L 375/530 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
 sivu 21 
 
12. TYYPPIHYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN 
TARKASTUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAVIEN 
VIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET 
12.1 Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava 
Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallintoviranomaisten nimet ja 
osoitteet, jotka myöntävät tyyppihyväksynnän ja joille toimitetaan lomakkeet 
todistukseksi muissa maissa myönnetystä tyyppihyväksynnästä tai sen laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta tai tuotannon lopettamisesta. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/531
TRANS/WP.29/2005/102 
Sivu 22 
Liite 1  
Liite 1
 
ILMOITUS 
(Suurin koko: A4 [210 × 297 mm]) 
 
 
 
 Järjestelmän   2
/ TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMISESTÄ 
TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMISESTA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN EPÄÄMISESTÄ TYYPPIHYVÄKSYNNÄN PERUUTTAMISESTA TUOTANNON LOPETTAMISESTA 
säännön nro ..... mukaisesti. 
Tyyppihyväksyntä nro....................  Laajentaminen nro......................  
1. Järjestelmän kauppanimi tai tavaramerkki: ......................................................................  
2. Valmistajan järjestelmätyypille antama nimi: ..................................................................  3. Valmistajan nimi ja osoite: ...............................................................................................  4. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite: ............................................................  5. Päivä, jona järjestelmä on toimitettu hyväksyttäväksi: .....................................................  
6. Testeistä vastaava tekninen tutkimuslaitos:.......................................................................  
 .............................................................................................................................. .............  
7. Teknisen tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päiväys:........................................  8. Teknisen tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero:........................................  
______________________ 
1
/  Tyyppihyväksynnän myöntäneen / tyyppihyväksyntää laajentaneen / tyyppihyväksynnän 
evänneen / tyyppihyväksynnän peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. tässä säännössä 
tyyppihyväksyntää koskevat määräykset). 
2/  Tarpeeton yliviivataan. Myöntäjä:  viranomaisen nimi 
.............................................. 
.............................................. 
.............................................. L 375/532 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 23 
  Liite 1  
9. Suppea kuvaus: 
9.1 Asianmukaisella merkinnällä osoitettu luokka 3
/: ...............................................................  
9.2 Vaihdettavien valonlähteiden lukumäärä ja luokka (luokat): ..............................................  9.3 Tämän säännön 6.4.6 kohdassa tarkoitetut tiedot (mikä valaisinyksikkö tai mitkä 
valaisinyksiköt tuottavat tämän säännön liitteessä 8 määritellyn valorajan, joka ulottuu 
6 astetta vasemmalle ja 4 astetta oikealle sekä 0,8 astetta alemmaksi vedetyn vaakasuoran 
linjan yläpuolelle). ........................................................................................................... .....  
  ............................................................................................................................. .................  
9.4 Ajoneuvo tai ajoneuvot, joihin järjestelmä on suunniteltu alkuperäislaitteeksi:  ................  
9.5 Haetaanko tyyppihyväksyntää järjestelmälle, jota ei ole tarkoitettu katettavaksi 
tietyntyyppisen ajoneuvon tyyppihyväksynnällä säännön nro 48 mukaisesti? ....... kyllä/ei 
9.5.1 Jos vastaus on myönteinen, antakaa riittävät tunnistetiedot ajoneuvosta tai ajoneuvoista, 
joille järjestelmä on tarkoitettu: ...........................................................................................  
9.6 Tämän säännön 6.4.7 kohdassa tarkoitetut tiedot (mikä luokan E lähivalojen toimintamuoto 
[mitkä toimintamuodot] on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 6 esitettyjen tietojen 
mukainen?): ................................................................................................................... ......  
10. Tyyppihyväksyntämerkin tai -merkkien sijainti: .................................................................  
11. Tyyppihyväksynnän laajentamisen peruste(et): ...................................................................  12. Tyyppihyväksyntä myönnetty/laajennettu/evätty/peruutettu 4
/ 
13. Paikka: ................................................................................................................... ...............  
14. Päiväys: .................................................................................................................. ..............  
15. Allekirjoitus: ............................................................................................................ ............  
16. Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo tyyppihyväksynnän myöntäneen viranomaisen 
haltuun talletetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. 
                                                 
3/  Ilmoittakaa asennusyksikköä tai asennusyksiköitä vastaava tämän säännön mukainen merkintä. 
4/  Tarpeeton yliviivataan. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/533
TRANS/WP.29/2005/102 
Sivu 24 
Liite 1  
17. Järjestelmä on suunniteltu tuottamaan lähivalot, jotka kuuluvat seuraavaan luokkaan 5
: 
17.1 luokka C  /box3 luokka V  /box3 luokka E  /box3 luokka W  /box3 
17.2 seuraavassa toimintamuodossa tai seuraavissa toimintamuodoissa asianomaisen 
tuoteselostuksen mukaisesti 7 /:  
  toimintamuoto nro C 1 toimintamuoto nro V ...
 toimintamuoto nro E ... toimintamuoto nro W ... 
  toimintamuoto nro C ... toimintamuoto nro V ... toimintamuoto 
nro E ... toimintamuoto nro W ... 
  toimintamuoto nro C ... toimintamuoto nro V ... toimintamuoto 
nro E ... toimintamuoto nro W ... 
17.3 kun seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite toimintamuodossa nro … 5 /, 6, 7/ 
 a) kun mikään kääntyvän valon toimintamuoto ei ole kytketty:  
  Vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
 b) kun luokan 1 kääntyvä valo on kytketty:   vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
 c) kun luokan 2 kääntyvä valo on kytketty:   vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
Huomautus
:  Edellä 17.3 kohdan a–c alakohdassa ilmoitettavat tiedot on annettava myös 
lisätoimintamuodoista.  
17.4 Seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite, kun järjestelmä on neutraalissa tilassa 5 /, 6/: 
  vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
                                                 
5/ Rasti ruutuun. 
6/  Jatkakaa luetteloa, jos valaisinyksiköitä on enemmän. 
7/  Jatkakaa luetteloa, jos toimintamuotoja on enemmän. 
 L 375/534 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 25 
  Liite 1  
17.5 Seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite, kun järjestelmä mukautuu liikenteen suunnan 
muutokseen 5
/, 6/, 7/: 
 a) kun mikään kääntyvän valon toimintamuoto ei ole kytketty: 
  vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
 b) kun luokan 1 kääntyvä valo on kytketty: 
  vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
 c) kun luokan 2 kääntyvä valo on kytketty:   vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
18. Onko järjestelmä on suunniteltu tuottamaan kaukovalot 5
/, 6/, 7/? 
18.1 kyllä   /box3  ei   /box3 
18.2 seuraavassa toimintamuodossa tai seuraavissa toimintamuodoissa asianomaisen 
tuoteselostuksen mukaisesti:  kaukovalotoiminto nro M
1 
 kaukovalotoiminto nro M… 
 kaukovalotoiminto nro M… 
18.3 kun seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite toimintamuodossa … 
 a) kun mikään kääntyvän valon toimintamuoto ei ole kytketty: 
  vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
 b) kun kääntyvän valon toimintamuoto on kytketty: 
  vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
Huomautus :  Edellä 18.3 kohdan a–c alakohdassa ilmoitettavat tiedot on annettava myös 
lisätoimintamuodoista. 
18.4 Seuraavissa valaisinyksiköissä on jännite, kun järjestelmä on neutraalissa tilassa 5 /, 6/: 
  vasen sivusta nro 1 /box3 nro 3 /box3 nro 5 /box3 nro 7 /box3 nro 9   /box3 nro 11 /box3 
  oikea sivusta nro 2 /box3 nro 4 /box3 nro 6 /box3 nro 8 /box3 nro 10   /box3 nro 12 /box3 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/535
TRANS/WP.29/2005/102 
Sivu 26 
Liite 1  
Liite 2
 
ESIMERKKEJÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKEISTÄ 
Esimerkki 1  
Asennusyksikkö, jossa on jompikumpi edellä esitetyistä hyväksyntämerkeistä, on 
tyyppihyväksytty Alankomaissa (E4) tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyntänumerolla 19243, ja se vastaa tämän säännön, sellaisena kuin se on alkuperäisessä muodossaan (00), vaatimuksia. Lähivalot on tarkoitettu ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. Kirjaimet CT (kuvio 1) osoittavat, että kyseessä ovat kääntyvät lähivalot, ja kirjaimet CWR (kuvio 2), että kyseessä ovat luokan C lähivalot, luokan W lähivalot ja kaukovalot. 
 Luku 30 ilmaisee, että kaukovalojen enimmäisvoimakkuus on 86 250–101 250 kandelaa. 
 Huomautus:
 Tyyppihyväksyntänumero ja lisämerkinnät on sijoitettava E-kirjainta ympäröivän 
kehän läheisyyteen, kyseisen kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen oikealle tai vasemmalle puolelle. 
Tyyppihyväksyntänumero on kirjoitettava kokonaisuudessaan samalle puolelle E-kirjainta ja sen suuntaisesti. 
Roomalaisten numeroiden käyttämistä tyyppihyväksyntänumeroissa on vältettävä, jotta niitä 
ei sekoitettaisi muihin merkkeihin. 19243  00 X CWR  
E4 30
Kuvio 2 a ≥  8 mm (lasilinssi) 
a ≥  5 mm (muovilinssi)  
19243 00  XC T  a / 3
a / 3
a / 3
Kuvio 1 E4 a / 2aa / 3L 375/536 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 27 
  Liite 1  
Esimerkki 2
 
 
Edellä olevalla tyyppihyväksyntämerkillä varustettu järjestelmän asennusyksikkö on tämän 
säännön määräysten mukainen sekä lähivalojen että kaukovalojen osalta, ja se on suunniteltu 
seuraavaan tarkoitukseen: 
Kuvio 3 : Luokan C lähivalot ja luokan E lähivalot ainoastaan vasemmanpuoleiseen 
liikenteeseen. 
Kuviot 4 a ja 4 b : Luokan C lähivalot ja luokan V lähivalot, jotka soveltuvat 
kummankinpuoleiseen liikenteeseen optisen komponentin tai valonlähteen säätökoneiston ansiosta, sekä kaukovalot. Luokan C lähivalojen, luokan V lähivalojen ja kaukovalojen on täytettävä 
kääntyviin valoihin sovellettavat määräykset, kuten T-kirjain osoittaa. R-kirjaimen yläpuolella 
oleva viiva osoittaa, että järjestelmän kyseisellä sivustalla on useita kaukovalot tuottavia asennusyksiköitä. 12493 00 X CER 
E4 30 
Kuvio 3  Kuvio 4 a  12493 00
E430  X CVRT  _ 
Kuvio 4 b  12493 E430  00 XCVRT _ 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/537
TRANS/WP.29/2005/102 
Sivu 28 
Liite 1  
Esimerkki 3
 
Edellä olevalla tyyppihyväksyntämerkillä varustettu asennusyksikkö sisältää muovisen linssin, 
se on tämän säännön määräysten mukainen ainoastaan lähivalojen osalta, ja se on suunniteltu 
seuraavaan tarkoitukseen: 
Kuvio 5 : Luokan C lähivalot ja luokan W lähivalot kummankinpuoleiseen liikenteeseen. 
Kuvio 6 : Luokan C kääntyvät lähivalot ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. 
 
Esimerkki 4  
Kuvio 7 : Tällä tyyppihyväksyntämerkillä varustettu asennusyksikkö täyttää tämän säännön 
vaatimukset luokan C lähivalojen ja luokan V lähivalojen osalta, ja se on suunniteltu yksinomaan 
vasemmanpuoleiseen liikenteeseen. 
Kuvio 8 : Tällä tyyppihyväksyntämerkillä varustettu asennusyksikkö on järjestelmään kuuluva 
erillinen asennusyksikkö, ja se täyttää tämän säännön vaatimukset ainoastaan kaukovalojen osalta. 12493  00 X R 
E430 
Kuvio 8  Kuvio 7   12493 00      X CV 
E4 12493 00 X CW  PL 
E4 
Kuvio 5  1249300 X CT  PL 
E4 
Kuvio 6  L 375/538 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 29 
  Liite 1  
Esimerkki 5
: Asennusyksikkö, jossa on tämän säännön vaatimukset täyttävä muovinen linssi. 
 
Kuvio 9 : Luokan C kääntyvät lähivalot ja luokan W kääntyvät lähivalot sekä kaukovalot 
ainoastaan oikeanpuoleiseen liikenteeseen. 
Lähivalot eivät saa olla miltään osin toiminnassa samaan aikaan kuin rakenteellisesti 
yhdistetyt kaukovalot. 
Kuvio 10 : Luokan E lähivalot ja luokan W lähivalot ainoastaan oikeanpuoleiseen 
liikenteeseen, sekä kaukovalot. E- ja W-kirjainten yläpuolelle sijoitettu viiva osoittaa, että kyseiset 
lähivaloluokat tulevat useammasta kuin yhdestä asennusyksiköstä kyseisen järjestelmän sivustalta. 
 
Esimerkki 6 : Yksinkertaistettu merkintätapa ryhmitettyjä, yhdistettyjä ja rakenteellisesti yhdistettyjä 
valaisimia varten, jotka on tyyppihyväksytty jonkin muun kuin käsillä olevan säännön mukaisesti (kuvio 11) (pysty- ja vaakasuorat viivat eivät kuulu tyyppihyväksyntämerkkiin, ja niiden tarkoituksena on vain esittää kaavamaisesti valolaitteen muotoa.) 
Nämä kaksi esimerkkiä kuvaavat järjestelmän samalle sivustalle sijoitettuja asennusyksikköjä, 
joiden (mallin A ja mallin B) tyyppihyväksyntämerkki osoittaa seuraavaa: 
Asennusyksikössä 1:
 
seisontavalot, joka on tyyppihyväksytty sääntöön nro 7 tehdyn muutossarjan 02 mukaisesti; yksi tai useampi valaisinyksikkö ja siinä luokan C kääntyvät lähivalot, jotka on tarkoitettu 
toimimaan yhden tai useamman samalle sivustalle sijoitetun asennusyksikön kanssa (kuten C-
kirjaimen ylle sijoitettu viiva osoittaa), ja luokan V lähivalot; molemmat lähivalot on tarkoitettu sekä oikean- että vasemmanpuoleiseen liikenteeseen; lisäksi kaukovalot, joiden enimmäisteho on 86 250–101 250 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja jotka on tyyppihyväksytty tämän säännön vaatimusten mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa (00) ja joihin kuuluu muovinen linssi;   12493 00 X CWT/R  PL 
E4 30
Kuvio 9  Kuvio 10   1249300
E410 X EW R PL 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/539
TRANS/WP.29/2005/102 
Sivu 30 
Liite 1  
päiväkäyttöön tarkoitetut ajovalot, joka on tyyppihyväksytty sääntöön nro 87 tehdyn 
muutossarjan 00 mukaisesti; 
luokan 1 a etusuuntavalot, jotka on tyyppihyväksytty sääntöön nro 6 tehdyn muutossarjan 01 
mukaisesti; 
asennusyksikössä 3:
 
sääntöön nro 19 tehdyn muutossarjan 02 mukaisesti tyyppihyväksytyt etusumuvalot tai 
oikean- ja vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitetut luokan C kääntyvät lähivalot, jotka 
toimivat yhdessä yhden tai useamman samalle sivustalle sijoitetun asennusyksikön kanssa, kuten C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa.  
 
      
 
   Järjestelmän asennusyksikkö nro 1 
Kuvio 11Järjestelmän asennusyksikkö nro 3 00 X CT 17120     02 B  _17120  E1 30 
02 A 01 1a 00 RL 00X CTV R PL _
Malli A 
17120  E130 02 A  00  X CTV R PL 00 RL     01 1a_
Malli B L 375/540 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 31 
  Liite 1  
Esimerkki 7
: Erään järjestelmän tyyppihyväksyntämerkintöjen sijoittelu (kuvio 12) 
 
    
 
         
 
 
Nämä kaksi esimerkkiä kuvaavat mukautuvaa etuvalaisujärjestelmää, joka koostuu kahdesta 
(samaan tarkoitukseen suunnitellusta) asennusyksiköstä järjestelmän eri sivustoilla (asennusyksiköt 
nro 1 ja nro 3 vasemmalla sivustalla sekä asennusyksiköt nro 2 ja nro 4 oikealla sivustalla). 
Edellä olevalla tyyppihyväksyntänumerolla varustettu järjestelmän asennusyksikkö nro 1 (tai 
nro 2) on tämän säännön vaatimusten (muutossarjan 00) mukainen sekä vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen luokan C lähivalojen osalta että enimmäisvaloteholtaan 86 250–101 250 kandelan (kuten luku 30 osoittaa) kaukovalojen osalta, jotka on ryhmitetty sääntöön nro 6 tehdyn muutossarjan 01 mukaisesti tyyppihyväksyttyjen luokan 1 a etusuuntavalojen kanssa. 
Esimerkissä 7 a järjestelmän asennusyksikköön nro 1 (tai nro 2) kuuluvat luokan C kääntyvät 
lähivalot, luokan W lähivalot, luokan V lähivalot ja luokan E lähivalot. C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että luokan C lähivalot tuotetaan kahdesta asennusyksiköstä järjestelmän kyseiseltä 
puolelta.  
Kuvio 12 Esimerkki 7 a  
Järje ste lm än 
asen nusyk si kk ö 
nro 1 ( 2)    E2 30 1a 
01 00 X CTWVER 14711_ Järje ste lm än 
asen nusyk si kk ö 
nro 3 ( 4)  00 X C 14711_ 
 Esimerkki 7 b  
Järje ste lm än 
asen nusyk si kk ö 
nro 1 ( 2)     E2 30 1a 01 
 00 X CW ERT 12345 Järje ste lm än 
asen nusyk si kk ö 
nro 3 ( 4)  
 00 X WV12345_ 
_ 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/541
TRANS/WP.29/2005/102 
Sivu 32 
Liite 1  
Asennusyksikkö nro 3 (tai nro 4) on tarkoitettu tuottamaan osa luokan C lähivaloista 
järjestelmän toiselta sivustalta, kuten C-kirjaimen ylle vedetty pystyviiva osoittaa. 
Esimerkissä 7 b järjestelmän asennusyksikkö nro 1 (tai nro 2) on suunniteltu tuottamaan 
luokan C lähivalot, luokan W lähivalot ja luokan E lähivalot. W-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että luokan W lähivalot tuotetaan kahdesta asennusyksiköstä järjestelmän kyseiseltä sivustalta. Tunnusluettelon jälkeen oikealle puolelle (tyyppihyväksyntänumerosta vasemmalle) sijoitettu T-kirjain osoittaa, että kaikki valot, toisin sanoen luokan C lähivalot, luokan W lähivalot ja 
luokan E lähivalot sekä kaukovalot, ovat kääntyviä. 
Järjestelmän asennusyksikkö nro 3 (tai nro 4) on tarkoitettu tuottamaan osa luokan W 
lähivaloista järjestelmän kyseiseltä sivustalta (kuten W-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa) ja osa luokan V lähivaloista. 
 
Esimerkki 8
: Erään järjestelmän molempia sivustoja koskevien tyyppihyväksyntämerkintöjen 
sijoittelu (kuvio 13) 
Tämä esimerkki esittää mukautuvaa etuvalaisujärjestelmää, joka koostuu kahdesta ajoneuvon 
vasemmalla sivustalla olevasta asennusyksiköstä ja yhdestä oikealla sivustalla olevasta asennusyksiköstä. 
 
         
Yllä olevilla tyyppihyväksyntämerkinnöillä varustettu järjestelmä on tämän säännön 
määräysten (muutossarja 00) mukainen sekä vasemmanpuoleiseen liikenteeseen tarkoitettujen 
lähivalojen että sellaisten kaukovalojen osalta, joiden enimmäisvaloteho on 86 250–101 250 kandelaa (kuten luku 30 osoittaa) ja jotka on ryhmitetty sääntöön nro 6 tehdyn muutossarjan 01 mukaisesti tyyppihyväksyttyjen luokan 1 a etusuuntavalojen ja sääntöön nro 7 tehdyn muutossarjan 02 mukaisesti tyyppihyväksyttyjen seisontavalojen kanssa. 
Kuvio 13  Ajoneuvon tai järjestelmän oikea 
sivusta
  E2 30 1a 01 A 
02 
00 X CETWR    45678Järjestelmän 
asennus yksik kö nro 
2
 00 X CW 45678  _ Ajoneuvon tai järjestelmän vasen 
sivusta
Järjestelmän asennus yksik kö nro 
  E2 30 1a 
01 A 
02 
 _ 
00 X CETR 45678 
Järjestelmän 
asennus yksik kö nro 
3L 375/542 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 33 
  Liite 1  
Järjestelmän (vasemmanpuoleinen) asennusyksikkö nro 1 on suunniteltu vahvistamaan 
luokan C lähivaloja ja luokan E lähivaloja. C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa, että useista kyseisen puolen asennusyksiköistä vahvistetaan luokan C lähivaloja. Tunnusluettelon jälkeen oikealle puolelle sijoitettu T-kirjain osoittaa, että sekä luokan C lähivalot että luokan E lähivalot ovat kääntyviä. 
Järjestelmän (vasemmanpuoleinen) asennusyksikkö nro 3 on tarkoitettu tuottamaan osa 
luokan C lähivaloista järjestelmän kyseiseltä sivustalta (kuten C-kirjaimen ylle vedetty viiva osoittaa) ja osa luokan W lähivaloista. 
Järjestelmän (oikeanpuoleinen) asennusyksikkö nro 2 on suunniteltu vahvistamaan luokan C 
lähivaloja ja luokan E lähivaloja, jotka molemmat ovat kääntyviä, sekä luokan W lähivaloja. 
Huomautus:
 Edellä mainituissa esimerkeissä 6, 7 ja 8 järjestelmän eri asennusyksiköillä on oltava 
sama tyyppihyväksyntänumero. 
 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/543
 
Liite 3  
LÄHIVALOIHIN SOVELLETTAVAT FOTOMETRISET MÄÄRÄYKSET* 
* Huomautus :  Tämän säännön liitteessä 9 määrätty mittausmenettely  
Tässä liitteessä tarkoitetaan: 
  ’yläpuolisella ’ pystyakselin mukaisesti yläpuolelle sijoitettua,  
  ’alapuolisella ’ pystyakselin mukaisesti alapuolelle sijoitettua, 
Kulma-asennot ilmaistaan asteina ylöspäin (U) tai asteina alaspäin (D) linjasta H–H, 
sekä oikealle (R) tai vasemmalle (L) linjasta V–V. 
Kuvio 1 : Lähivalojen fotometristen vaatimusten kulma-asennot(oikeanpuoleiseen liikenteeseen) 
 
 L 375/544 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 
 Taulukko 1 : Lähivaloihin sovellettavat fotometriset vaatimukset 
 Kulm a-asennot / astetta  L ähivalot:  
Vaatimukset lukseina 25 m:n etäis y y dellä  vaak asuoraan  pys t ys u or aa n luokka C  luokka V  luokka E  luokka W  
 nro Alue mihin/mistä mihin mihin vähintään enintään  vähintään enintään vähintään enintään vähintään enintään  
1 B50L 4 / L 3,43   U 0,57  0,4  0,4  0,7 8  0, 7
2 HV 4 / V    H   0,7  0,7    
3 BR 4 / R 2,5   U 1 0,2 2 0,1 1 0,2 2 0, 2 3 
4 Segm entti BRR 4 / R 8 R  20 U  0,57  4  1  4 6 
5 Segm entti BL L 4 / L 8 L  20 U  0,57  0,7  1  1 1 
6 P  L 7   H   0,1      0, 1
7 Vy ö h yk e  III (k u t e n  m ä ä r i t e l t y  
jäl jempänä taulukos sa 3)         0,7  0,7  1 1 
8 a S50, S 50L L, S50RR 5 /     U  4 0,1 7 /    0,1 7  0,1 
9 a S100,  S10 0L L, S100RR 5 /     U  2 0,2 7 /    0,2 7  0,2 
10 50R  R 1,72   D  0,86   6    
11 75R  R 1,15   D  0,57      1 2         1 8  24  
12 50V  V    D  0,86 6  6       1 2  12  
13 50L  L 3,43   D  0,86 4,2      1 5 4,2      1 5 8  8  30 
14 25L L  L  16   D  1,72 1,4  1  1,4  4  
15 25RR  R  11   D  1,72 1,4  1  1,4  4  
16 Segm entti 20 ja alemmat  L 3,5 V   D  2       20 2 / 
17 Segm entti 10 ja alemmat  L 4,5 R  2,0 D  4       1 4 1 /       1 4 1 /       1 4 1 / 8 2 / Osa A 
18        E ma x  3 /            2 0      5 0      1 0      5 0      2 0      9 0 8 35  80 2 / 
B osa (käänt y vät v alot)  Sovellet aan taulukon 1 o saa A, kun rivien 1, 2, 7, 1 3 ja 1 8 tied ot o n ens in korvattu seuraavasti:  
1 B50L 4 / L 3,43   U  0,57  0,6  0,6    0,9 
2 HV 4 /        1  1     
7 Vy ö h yk e  III (k u t e n  m ä ä r i t e l t y  jäl jempänä taulukos sa 3)
        1  1  1  1 
13 50L  L 3,43   D  0,86 2  2  4  4  Osa B osa 
18        E ma x  6 /                 12 50 6 50 12 90 8 / 24 80 2 / 
 
1 /  Enintään  18  luksia, jos  järjes telmä on suu nniteltu  tuottamaan  m y ös luokan W lähivalot. 
2 /  Sovelletaan m yös jäljempän ä taulukossa 4  asetettu ja vaatim uksia. 
3 /  Jäl jempänä olevan taul ukon 2 mukaiset sijaintivaatimukset (segmentti E max ). 
4 /  Järje stelmän molemminpuolinen vähintään 0,1  luksin s uurui nen vahvistus mitattuna tämän s äännön  liitteen 9 määrä yst en mukaise sti. 
5 /  Jäl jempänä olevan taul ukon 5 mukaiset sijaintivaatimukset.  
6 /  Tämän säännön 6 .2. 6.2 ko hd assa tarkoitetut sijaintivaatimukset. 
7 /  Järje stelmään rakenteellisest i yhdistett y  tai siihen asennettavaksi tarkoitettu seisontavalopari, j oka voidaan s yt y ttää ha ki jan osoittamalla tavalla. 
8 /  Sovelletaan m yös jäljempän ä olevan taulukon 6 mukaisia vaatimuksia.
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/545
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 36 
Liite 6 − Lisäys 1  
Taulukko 2
: Lähivaloja koskevia tekijöitä, kulma-asentoja ja astearvoja sekä lisävaatimuksia 
 Kul m a -ase nto astei na  L uoka n C lä hi valot  L uoka n V lähi valot  L uoka n E lähi valot  L uoka n W lähi valot  
nro K ysei ne n läh ivalojen osa ja sitä koske vat 
vaati m u k set  vaaka-
suoraan  py st y -
suoraan  vaaka -
suoraan  py st y -
suoraan  vaaka -
suoraan  py st y -
suoraan  vaaka -
suoraan  py st y -
suoraan  
2.1 E max : n on s ijoituttava seg m e nt in E max  
y läpuoli seen suorakai teesee n, joka rajoittuu välil le
 0 , 5L  j a  3R0,3 D ja 
1,72D   0,3 D ja 
1,72D  0 , 5L  j a  3R0,1 D ja 
1,72D  0,5 L ja  3 R0,3 D ja 
1,72D  
Valorajan ja  sen osien on  
− oltava tä m än sää n nön lii ttees s ä 8 olevan 1 kohdan m äärä y st en m u kaiset, ku n kul m a on l in jalla V–V,  2.2 
− lan getta va site n, että vaa kas uo ra osa 
sijoittuu seuraa vasti :   V = 0, 57D   ≤ 0,5 7D  ≥ 1,3D
  ≤ 0,2 3D  8 /     
≥ 0,5 7D   ≤ 0,2 3D  8 /      
≥ 0,5 7D  
8 /  Sovelletaan m yö s edellä olevan ta ul u kon 6 m uka isia vaat i m uk sia  
 
 
Taulukko 3 : Lähivalojen vyöhykkeet III ja huippuasennot 
Kul m a -ase nto astei na  Kol mio m erk ki nro  1 2 3 4 5 6 7 8 
vaaka suoraa n  8L 8L 8R 8R 6R 1,5R V-V 4L Vy ö hyke  III a 
L uoka n C tai l uoka n V 
lähi valojen osalta  py st y s uoraan  1U 4U 4U 2U 1,5U 1,5U H-H H-H 
vaaka suoraa n  8L 8L 8R 8R 6R 1,5R 0,5L 4L Vy ö hyke  III b 
luoka n W tai luo kan E 
lähi valojen osalta  py st y s uoraan  1U 4U 4U 2U 1,5U 1,5U 0,34U  0,34U  
 L 375/546 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 
 Taulukko 4 : Luokan W lähivaloja koskevat lisävaatimukset 
lukseina 25 m:n etäisyydellä 
Seg m e nttei hi n E, F1, F2 ja  F3 sovelletta vat m ääritel m ät ja va ati m u kset (ei esite tt y edellä ku viossa 1)  4.1  
Sallitt u en i m m äi s m äärä on 0,2 luk sia a) seg m e nti ssä E, jonk a yläraja on 10 astetta U sekä siv urajat 20 astetta L ja 20 ast etta R, ja b) kolmes sa 
py st y se g m ent issä (F1, F2 ja F3) 
vaaka su u ntai sen ase n non olles sa 10 astetta L ja V sekä 10 astetta R, kai k ki kol m e välillä 1 0 astetta U ja 60  astetta U.  
Seg m e nttiä E max , se g m ent tiä 20 ja segme ntt iä 10 koske vat m uu t määrä y k set (lisä m äärä y k s et): 
taul uko n 1 osaa A tai B voida an sovel taa edell yttäe n, että ri vie n 16, 17 ja 18 enim m äi svaa ti m u kset korvataa n jäljempänä  olevill a. 4.2  
Jos luokan W läh ivalot on su u nn itelt u tuotta m aa n ha kijan oh jeiden ja tämän sää n nön 2.2.2 kohdan m u ka ises ti se g me nti ss ä 20 ja se n alapuolella eni ntää n 
10 luksi n va lotehon ja seg m e n tissä 10 ja sen alapuolella eni n tään 4 lu ksi n va lotehon, k y sei sten lä hi valojen E max :n ni m elli sarvo ei saa yl ittää 100:a luk si a.  
 
Taulukko 5 : Mittauspisteiden yläosaan ja kulma-asentoon sovellettavat määräykset 
Pisteen sijaint i  S50L L  S50 S50RR  S100LL  S100 S100RR  
Kul m a -ase nto astei na  4U/8L  4U/V-V  4U/8R  2U/4L  2U/V-V  2U/4R  
 
Taulukko 6 : Luokan E lähivaloihin sovellettavat lisämääräykset 
Taulukon 1 osaa A tai B voidaan sovel taa edell yttäe n, että ta ul uko n 1 rivit 1 ja 1 8 ja taulu k ossa 2 oleva 2.2 kohta korvata an s e uraavas ti:  
Kohta  Selite  Edellä esitet y n ta ul uko n osan A tai B rivi 1  Edellä esitet y n ta ul uko n osan A tai B rivi 18  Edellä esitet y ssä ta ul ukos sa 2 
oleva 2.2 kohta  
nro kai kki t iedot  EB50L luk seina 25 m: n etäi s y yde llä  E max  luk s e in a  2 5  m : n  e t äi syyde l l ä  Valorajan vaakas uoran osa n 
ase ma a stei na  
  eni ntään  eni ntään  ei yli 
6.1 E1  0,6 80 0,34D  
6.2 E2  0,5 70 0,45D  
6.3 E3  0,4 60 0,57D  27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/547
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 38 
Liite 6 − Lisäys 1  Vain tiedoksi: edellä esitetyssä taulukossa 1 ilmoitetut fotometriset arvot ovat kandeloina seuraavat: 
 Kulma-asento asteina  Lähivalot  
Vaat imukset kandeloina  vaakasuora an  pyst ysuoraan luokka C  luokka V  luokka E  luokka W  
 nro Alue mihin/ mistä  mihin mihin vähintään enintään  vähintään enintään  vähintään enintään  vähintään enintään  
1 B5 0L 4 / L 3,4 3   U 0,5 7  25 0  25 0  43 8 8 /  43 8 
2 HV 4 / V    H   43 8  43 8     
3 BR 4 / R 2,5   U 1 12 5 1 2 5 0 63 62 5 12 5 1 2 5 0 12 5 1 8 7 5 
4 Seg m entti BRR 4 / R 8 R  20 U  0,5 7  2  500   62 5  2  500   3  750  
5 Seg m entti BLL 4 / L 8 L  20 U  0,5 7  43 8  62 5  62 5  62 5 
6 P L 7   H   63      63  
7 V yöh yke I II (kuten määritel ty 
edellä taulukos sa 3)         43 8  43 8  62 5  62 5 
8 a S50, S 50LL, S5 0RR 5 /     U  4 63 7 /    63 7 /  63 7 /  
9 a S100 , S1 00LL, S 10 0RR 5 /     U  2 12 5 7 /    12 5 7 /  12 5 7 /  
10 50R R 1,7 2   D  0,8 6   37 50      
11 75R R 1,1 5   D  0,5 7 7 5 0 0    11 2 50  15 0 00  
12 50V V    D  0 , 86  3  750   3  750   7  500   7  500   
13 50L L 3,4 3   D  0 , 86  2  625  9  375  2  625  9  375  5  000   5  000  1 8  75 0  
14 25LL L   1 6   D  1,7 2 87 5  62 5  87 5  2 5 0 0  
15 25RR R   1 1   D  1,7 2 87 5  62 5  87 5  2 5 0 0  
16 Seg m entti 20 ja  alemmat  L 3,5 V   D  2        12 5 00 2 / 
17 Seg m entti 10 ja  alemmat  L 4,5 R  2,0 D  4  8 7 5 0 1 /  8  750  1 /  8  750  1 /  5  000  2 / 
A osa 
18 E max   3 /       12 5 00 31 2 50 6 2 5 0 31 2 50 12 5 00 56 2 50 8 / 21 8 75 50 0 00 2 / 
B os a ( kä änty vät valot) So velletaan taulukon 1  osa a A, kun rivit 1,  2 , 7,  13  j a 1 8 on ensin korvattu seura avasti:   
1 B5 0L 4 / L 3,4 3   U  0,5 7  37 5  37 5    56 3 
2 HV 4 /        62 5  62 5     
7 V yöh yke I II (kuten määritel ty 
edellä taulukos sa 3)         62 5  62 5  62 5  62 5 
13 50L  L 3,4 3   D  0 , 86  1  250   1  250   2  500   2  500   
B osa 
18 E max   6 /       7 5 0 0 31 2 50 3 7 5 0 31 2 50 7 5 0 0 56 2 50 8 / 15 0 00 50 0 00 2 / 
1 /  Enint ään 11 2 50 k andelaa, jos j ä rjestelmä on suunniteltu tuottamaan m yös luokan W l ähivalot. 
2 /  Sovelletaan m yös edellä tauluko ssa  4  a setettuja vaat imuksia. 
3 /  Edellä  olevan taulukon 2 mukais et sij aintivaat imukset (segme ntti E ma x ). 
4 / Jä rjestelmän mole m milta sivusto ilta  s aa tavan vah vistuksen on olta va tämän sä ännön li itteen 9  
määräysten m ukaisest i mitat tuna vähintään 6 3 kandelaa .  
5 / Edellä olevan taulukon 5 mukais et sij aintivaat imukset.  6 / Tämän s äännön 6 .2 .6 .2 kohdass a  ta rkoitetut sij aintivaat imukset.        
7 / Jä rjestelmään r akenteellises ti yh distetty tai j är jestelmän kans sa  s am anai kai sesti  
asennettavaksi t ar koitettu seisontavalop ari , jok a voidaan syt yttää ha kij an osoittamal la 
tavalla. 
 8 / Sovelletaan m yös edellä ole van taulukon 6 mukais ia vaat imuksia.   
  L 375/548 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 39   Liite 4  
 Liite 4
 
 
TOIMINNASSA OLEVIEN JÄRJESTELMIEN FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN 
VAKAUSTESTI 
KOKONAISTEN JÄRJESTELMIEN TESTIT 
Kun fotometriset ominaisuudet on mitattu tämän säännön määräysten mukaisesti 
kaukovalojen pisteessä E max ja tapauksen mukaan lähivalojen pisteissä HV, 50V ja B50L (tai R), on 
testattava fotometristen ominaisuuksien vakaus toiminnan aikana käyttämällä kokonaisen 
järjestelmän käsittävää näytettä. Tässä liitteessä tarkoitetaan:  
a) ’kokonaisella järjestelmällä ’ järjestelmän oikeaa ja vasenta sivustaa sekä valojen 
sähköistä säätölaitetta (säätölaitteita) ja/tai virransyöttö- ja käyttölaitteita sekä korin osia ja valaisimia, jotka voivat vaikuttaa lämmön poistumiseen; järjestelmän asennusyksiköt ja järjestelmäkokonaisuuden tuottama valo tai sen valot voidaan tarvittaessa testata kukin erikseen; 
b) ’testinäytteellä
’ jäljempänä seuraavassa tekstissä joko koko testattavaa järjestelmää tai 
testattavaa asennusyksikköä; 
c) ’valonlähteellä ’ useampilankaisen hehkulampun jokaista hehkulankaa. 
Testit on suoritettava 
i) kuivassa ja tyynessä ilmassa, ympäröivän ilman lämpötilan ollessa 23 ± 5 °C ja 
testinäytteen ollessa kiinnitettynä alustalle ikään kuin se olisi asianmukaisesti asennettu 
ajoneuvoon; 
ii) jos kyse on vaihdettavista valonlähteistä, on käytettävä vähintään tunnin poltettua 
sarjavalmisteista hehkulamppua tai vähintään 15 tuntia poltettua sarjavalmisteista purkauslamppua. 
Mittauslaitteiden on vastattava niitä laitteita, joita on käytetty järjestelmien 
tyyppihyväksynnässä. 
Jos järjestelmällä tai yhdellä tai useammalla sen osista suoritetaan uusia testejä, ne on ensin 
säädettävä neutraaliin tilaan. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/549
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 40 Liite 4  
1.  FOTOMETRISTEN OMINAISUUKSIEN VAKAUSTESTIT 
1.1  Varsinainen testi
 
Jokaisen testinäytteen on oltava toiminnassa 12 tuntia, kuten 1.1.1 kohdassa määrätään, 
ja se on tarkastettava 1.1.2 kohdassa määrätyllä tavalla. 
1.1.1  Testausmenettely 
1.1.1.1 Testijakso 
a) Jos testinäyte on suunniteltu vain yhtä valaisutehtävää varten (lähivalot tai 
kaukovalot) ja lähivalojen tapauksessa vain yhtä luokkaa varten, asianomainen 
valonlähde tai asianomaiset valonlähteet on sytytettävä edellä 1.1 kohdassa sanotuksi ajaksi 1
/.  
b) Jos testinäytteellä on enemmän kuin yksi tehtävä tai enemmän kuin yksi tämän 
säännön mukainen lähivalojen luokka, ja jos hakija ilmoittaa, että jokaisella testinäytteen tehtävää tai luokkaa varten on erillinen valonlähde (erilliset valonlähteet), joka syttyy (jotka syttyvät) vuorollaan 2
/, tämä on otettava 
huomioon testiä suoritettaessa käynnistämällä sellainen toimintamuoto 1 /, joka 
kuluttaa eniten energiaa kussakin tehtävässä tai lähivalojen luokassa, ja pitämällä 
sen toiminnassa keskeytyksettä 1.1 kohdassa määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna). 
Kaikissa muissa tapauksissa 1 /, 2/ testinäytteen on käytävä läpi jäljempänä kuvattu 
sykli järjestelmän kaikissa toimintamuodoissa (luokan C, luokan V, luokan E ja 
luokan W lähivalot) siitä riippumatta, mikä on testinäytteen itsensä osittain tai kokonaan tuottama toimintamuoto, koko 1.1 kohdassa määrätyn ajan (tasaisesti jaettuna) seuraavasti:  
ensin sytytetään 15 minuutiksi esimerkiksi luokan C lähivalot niiden eniten 
energiaa kuluttavassa toimintamuodossa; 
pidetään lähivalot sytytettyinä 5 minuuttia samassa toimintamuodossa kuin edellä 
mutta lisäksi sytytetään hakijan antamien ohjeiden mukaisesti testinäytteen muutkin valonlähteet 3
/, jotka voidaan sytyttää samanaikaisesti; 
Kun kohdassa 1.1 tarkoitettu aika (tasaisesti jaettuna) on kulunut, mahdollisen toisen, kolmannen ja neljännen lähivaloluokan on käytävä läpi edellä kuvattu testisykli niin ikään edellä määrätyssä järjestyksessä. 
                                                
 
1/  Jos testinäyte on ryhmitetty ja/tai rakenteellisesti yhdistetty merkkivalojen kanssa, näiden on 
oltava sytytettyinä koko testin ajan. Jos kyseessä on suuntavalaisin, sitä on käytettävä vilkkutoiminnolla siten, että palamis- ja sammumisajat ovat suunnilleen yhdenmittaiset. 
2
/  Lisävalonlähteiden sytyttämistä valoja väläytettäessä ei voida pitää tavanomaisena käyttönä. 
3/  Vaikka tämän säännön mukaista tyyppihyväksyntää ei olisi haettukaan, on otettava huomioon 
valaisimien kaikki valonlähteet lukuun ottamatta niitä, joita tarkoitetaan alaviitteessä 2.  L 375/550 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 41   Liite 4  
 c) Jos testinäytteellä on muita ryhmitettyjä valaisutehtäviä, kukin valaisutehtävistä 
on käynnistettävä samanaikaisesti edellä a tai b kohdassa tarkoitetuksi ajaksi 
valmistajan suosittelemalla tavalla. 
d) Jos testinäyte on suunniteltu tuottamaan kääntyvät lähivalot jännitteen 
kytkeytyessä samalla lisävalonlähteeseen, kyseinen valonlähde on sytytettävä samanaikaisesti 1 minuutiksi ja sammutettava sitten 9 minuutiksi pelkästään 
lähivalojen ollessa sytytettyinä edellä a ja b kohdassa määrätyllä tavalla. 
1.1.1.2 Testausjännite 
a) Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkuvalonlähteet: 
 Jännite on säädettävä siten, että saavutetaan 90 prosenttia käytettäville 
hehkuvalonlähteille säännössä nro 37 vahvistetusta enimmäistehosta. Käytetyn 
jännitteen on kaikissa tapauksissa oltava 12 V:n nimellisjännitteellä toimivan hehkuvalonlähteen vastaavien arvojen mukainen, paitsi jos hakija ilmoittaa, että testattavaa osaa voidaan käyttää muulla jännitteellä. Tällöin testi on suoritettava käyttäen hehkuvalonlähteessä korkeinta mahdollista tehoa. 
b) Vaihdettavat purkausvalonlähteet: 
Kyseisten valonlähteiden sähköisen säädön testausjännite on 13,5 ± 0,1 V, jos 
ajoneuvo toimii 12 V:n jännitteellä, ellei tyyppihyväksyntähakemuksessa toisin ilmoiteta. 
c) Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat hehkuvalonlähteet: 
Ei-vaihdettavalla valonlähteellä (hehku- ja/tai muulla valonlähteellä) varustettujen valaisinyksikköjen mittaukset on suoritettava 6,75 V:n, 13,5 V:n tai 28 V:n 
jännitteellä tai mahdollisesti muilla jännitteillä, jotka vastaavat hakijan 
ilmoittamaa ajoneuvon jännitettä. 
d) Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon syöttöjännitteestä 
riippumatta ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä tai jos valonlähteitä käyttää erillinen virransyöttö ja -säätölaite, edellä mainitut testausjännitteet on syötettävä kyseisen laitteen tuloliittimeen. Testilaboratorio voi pyytää valmistajaa toimittamaan sille asianmukaisen virransyöttö- ja säätölaitteen tai valonlähteen tai -lähteiden käyttämisessä tarvittavan erityisen virtalähteen.  
1.1.2 Testitulokset 
1.1.2.1 Silmämääräinen tarkastus 
Kun testinäytteen lämpötila on vakiintunut ympäröivän lämpötilan mukaiseksi, 
testinäytteeseen kuuluva linssi ja mahdollinen ulkopuolinen linssi pyyhitään puhtaalla 
kostealla pumpulirievulla. Sitten testinäyte tarkastetaan silmämääräisesti, eikä vääntymistä, muodonmuutoksia, halkeamia tai värimuutoksia saa olla todettavissa testinäytteen linssissä eikä mahdollisessa ulkopuolisessa linssissä.  27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/551
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 42 Liite 4  
1.1.2.2 Fotometrinen testi 
Tämän säännön määräysten mukaisesti fotometriset arvot on tarkastettava seuraavista 
pisteistä: 
luokan C ja eräiden muiden luokkien lähivaloissa pisteistä 50V, B50L (tai R) ja 
mahdollisesti HV,  
neutraaliin tilaan säädetyissä kaukovaloissa pisteestä E
max. 
Uusi kohdennussäätö voi olla tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon testinäytteen 
alustan mahdollinen lämpövääristymä (valorajan mahdollinen siirtyminen: katso tämän liitteen 2 kohta). 
Fotometristen ominaisuuksien ja ennen testiä mitattujen arvojen välillä sallitaan 
10 prosentin poikkeama, johon luetaan kuuluvaksi myös fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit. 
1.2 Likainen testinäyte
 
Kun testinäyte on testattu edellä olevan 1.1 kohdan mukaisesti, kukin lähivalojen toiminto tai luokka 4
/ sytytetään tunniksi 1.1.1 kohdassa määrätyllä tavalla sen jälkeen, 
kun se on ensin valmisteltu 1.2.1 kohdan mukaisesti ja tarkistettu 1.1.2 kohdan 
mukaisesti. Jokaista testausta on seurattava kyllin pitkä jäähdytysjakso. 
1.2.1 Testinäytteen esikäsittely 
 1.2.1 Testiseos 1.2.1.1 Jos järjestelmän yhdessä tai useammassa osassa on lasilinssi,  testinäytteeseen 
levitettävä veden ja lian sekoitus muodostetaan seuraavista aineksista:  9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 µm, mikä vastaa 
2.1.3 kohdassa tarkoitettua jakaumaa, 
1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 µm, 
0,2 paino-osaa NaCMC:tä
5,   
riittävästi tislattua vettä, jonka johtavuus on pienempi kuin 1 mS/m. 
                                                 
4/  Mahdollisia luokan W lähivaloja ei oteta huomioon valaisinyksiköissä, jotka tuottavat jonkin 
muun luokan lähivalot tai joilla on jokin toinen valaisutehtävä tai jotka vahvistavat sitä. 
5/ NaCMC on tavallisesti lyhenteellä CMC merkityn karboksimetyyliselluloosan natriumsuola. 
Seoksessa käytettävän NaCMC:n substituutioaste on 0,6–0,7, ja 2-prosenttisen liuoksen 
viskositeetti 20° C:n lämpötilassa on 200–300 cP. L 375/552 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 43   Liite 4  
 1.2.1.2 Jos järjestelmässä tai yhdessä tai useammassa sen osista on muovinen ulkolinssi,  
testimateriaaliin levitettävän vesi- ja likaseoksen on koostuttava seuraavasti: 
9 paino-osaa silikahiekkaa, jonka hiukkaskoko on 0–100 µm, mikä vastaa 
2.1.3 kohdassa tarkoitettua jakaumaa, 
1 paino-osa kasviperäistä hiilipölyä (pyökki), jonka hiukkaskoko on 0–100 µm,  0,2 paino-osaa NaCMC:tä 5
/, 
5 paino-osaa 99-prosenttisesti puhdasta natriumkloridia,  13 paino-osaa tislattua vettä, jonka johtavuus on pienempi kuin 1 mS/m,   
2 ± 1 paino-osa pinta-aktiivista ainetta. 
1.2.1.3 Hiukkasten jakauma koon mukaan 
Hiukkaskoko (µm)  Hiukkasten jakauma koon mukaan (%) 
0–5 12 ± 2 
5–10 12 ± 3 
10–20 14 ± 3 
20–40 23 ± 3 
40–80 30 ± 3 
80–100  9 ± 3 
 
1.2.1.4 Testiseos saa olla enintään 14 vuorokauden ikäinen. 
1.2.1.5 Testiseoksen levittäminen testinäytteeseen 
Testiseosta levitetään tasaisesti koko testinäytteen valaisevalle pinnalle tai valaiseville 
pinnoille, ja sen annetaan kuivua. Toimenpide toistetaan, kunnes valaistusarvo on laskenut 15–20 prosenttiin kussakin seuraavista pisteistä mitatuista arvoista tässä liitteessä tarkoitetuissa olosuhteissa: 
neutraaliin tilaan säädetyissä kaukovaloissa pisteessä E
max. 
luokan C lähivaloissa ja niiden kaikissa ilmoitetuissa toimintamuodoissa pisteessä 50V. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/553
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 44 Liite 4  
2. LÄMMÖN VAIKUTUKSESTA JOHTUVA VALORAJAN PYSTYSUUNTAINEN 
SIIRTYMÄ 
Tässä testissä tarkistetaan, että lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystysuuntainen 
siirtymä ei ylitä arvoa, joka on määritelty toiminnassa olevalle luokan C lähivalot (perusvalot) tuottavalle järjestelmälle tai yhdelle tai useammalle sen osista tai kullekin lähivaloille määrätylle toimintamuodolle. 
Jos testinäyte koostuu useammasta kuin yhdestä valorajan tuottavasta valaisinyksiköstä 
tai useammasta kuin yhdestä valaisinyksikkökokonaisuudesta, jokainen niistä katsotaan tässä testissä tarkoitetuksi testinäytteeksi, ja se on testattava erikseen. 
Edellä 1 kohdassa tarkoitettu testinäyte on testattava 2.1 kohdan mukaisesti sitä 
alustastaan irrottamatta tai alustaan nähden uudelleen säätämättä. 
Jos testinäyte on varustettu liikkuvalla optisella osalla, testissä otetaan huomioon 
ainoastaan asento, joka on lähinnä keskikokoista kulmaa pystytasossa ja/tai neutraaliin tilaan säädetyssä alkuasennossa. 
Testi rajoitetaan koskemaan ainoastaan suoran maantien liikennettä vastaavia 
tulosignaaleja. 
2.1 Testi
 
Tätä testiä varten jännite on säädettävä 1.1.1.2 kohdan määräysten mukaisesti. 
Testinäyte on käynnistettävä ja testattava, kun se tuottaa tapauksen mukaan luokan C, 
luokan V, luokan E tai luokan W lähivalot. 
Valorajan vaakasuoran osan asento V–V:n ja pisteen B50L (tai R) kautta kulkevan 
pystysuoran linjan välissä on tarkastettava 3 minuuttia (r3) ja 60 minuuttia (r60) sytyttämisestä. 
Edellä kuvattu valorajan asennon muutoksen mittaus on suoritettava menetelmällä, joka 
antaa riittävän tarkan ja luotettavan tuloksen. 
Testitulos
 
2.2.1 Milliradiaaneina (mrad) ilmoitettava testitulos katsotaan testinäytteen kannalta 
hyväksyttäväksi, jos itseisarvo ∆ r I = ⏐ r 3 - r 60 ⏐ testattavasta osasta mitattuna on 
enintään 1,0 mrad ( ∆ r I ≤ 1,0 mrad). 
2.2.2 Jos tämä arvo on yli 1,0 mrad mutta enintään 1,5 mrad (1,0 mrad < ∆ r I ≤ 1,5 mrad), 
testataan uusi osa 2.1 kohdan mukaisesti sen jälkeen, kun se on käynyt kolmesti peräkkäin läpi seuraavassa määritellyn syklin, jotta voidaan vakiinnuttaa testattavan kappaleen mekaanisten osien sijainti alustassa, joka vastaa oikeaa asennusta ajoneuvossa: 
lähivalot tunnin ajan sytytettyinä (syöttövirta säädettynä 1.1.1.2 kohdan mukaisesti), L 375/554 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 45   Liite 4  
 lähivalot tunnin ajan sammutettuina. 
Järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista katsotaan hyväksyttäväksi, jos ensimmäisestä 
testattavasta osasta mitatun itseisarvon ∆ r
I ja toisesta testattavasta osasta mitatun 
itseisarvon ∆ r II keskiarvo on enintään 1,0 mrad. 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛≤+mrad0,12r∆ r∆II I 
 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/555
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 46 Liite 4  
Liite 5
 
 
TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKISTUSMENETELMIIN 
SOVELLETTAVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET 
1. YLEISET MÄÄRÄYKSET 
1.1 Tämän säännön mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat 
määräykset katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä 
valmistuspoikkeamia. Tämä määräys koskee myös väriä. 
1.2 Sarjavalmisteisten järjestelmien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta 
ei aseteta kyseenalaiseksi, jos testattaessa sattumanvaraisesti valittua ja jännitteisellä, 
tarvittaessa korjatulla valonlähteellä varustettua järjestelmää tämän säännön liitteessä 9 
olevan 1 ja 2 kohdan mukaisesti  
1.2.1 mikään tämän säännön liitteessä 9 olevan 2 kohdan määräysten mukaisesti saaduista ja 
korjatuista arvoista ei poikkea kielteisesti yli 20:tä prosenttia tässä säännössä määrätystä arvosta. 
1.2.1.1 Lähivalojen ja niiden toimintojen arvot voivat poiketa kielteisesti enintään seuraavasti:   
pisteessä B50L mitattujen enimmäisarvojen osalta: 0,2 luksia (vastaa 20:tä prosenttia) ja 0,3 luksia (vastaa 30:tä prosenttia);   
vyöhykkeellä III pisteessä HV ja segmentissä BLL mitattujen enimmäisarvojen osalta: 
0,3 luksia (vastaa 20:tä prosenttia) ja 0,45 luksia (vastaa 30:tä prosenttia); 
segmenteissä E, F1, F2, ja F3 mitattujen enimmäisarvojen osalta: 
0,2 luksia (vastaa 20:tä prosenttia) ja 0,3 luksia (vastaa 30:tä prosenttia). 
Pisteissä BR, P, S
50, S 50LL, S 50RR , S 100, S 10 0L L  ja S 100RR  sekä tämän säännön 
liitteen 3 taulukon 1 alaviitteessä 4 tarkoitetuissa pisteissä (B50L, HV, BR, BRR ja BLL) 
mitattujen vähimmäisarvojen osalta puolet vaaditusta arvosta (vastaa 20:tä prosenttia) ja 
kolme neljäsosaa vaaditusta arvosta (vastaa 30:tä prosenttia). 
1.2.1.2 Kun kysymys on kaukovaloista, jos piste HV sijaitsee alueella, jossa isoluksi on 
0,75 E max, fotometrisille arvoille sallitaan kaikissa tämän säännön 6.3.2 kohdassa 
tarkoitetuissa mittauspisteissä + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. 
1.2.2 Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmän kohdennusta 
voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 
0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai 
alaspäin itsenäisesti mutta alkuperäisen säädön edellyttämällä tavalla. 
Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän säännön 6.3.1.1 kohdassa määriteltyihin 
valaisinyksiköihin. 
1.2.3 Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, testit toistetaan 
vertailuvalonlähteen ja/tai toisen virransyöttö- ja säätölaitteen kanssa. L 375/556 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 47   Liite 4  
 1.3 Lämmön vaikutuksesta johtuva valorajan pystyasennon muuttuminen tarkistetaan 
seuraavalla menetelmällä: 
Yksi järjestelmistä testataan liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn mukaisesti, kun 
ajovalaisin on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevassa 2.2.2 kohdassa 
määritellyn syklin. 
Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo ∆r on enintään 1,5 mrad. Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2,0 mrad, testataan jokin toinen osa, 
minkä jälkeen molemmista osista mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 
1,5 mrad. 
1.4 Tämän säännön 7 kohdassa määriteltyjen värivaatimusten on täytyttävä.  
2. VALMISTAJAN SUORITTAMAA VAATIMUSTENMUKAISUUDEN 
TARKASTUSTA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET Tyyppihyväksynnän haltijan on suoritettava kullekin järjestelmätyypille asianmukaisin 
väliajoin ainakin seuraavassa esitetyt testit. Testit on suoritettava tämän säännön 
määräysten mukaisesti. 
Jos näyte ei täytä kyseisen testityypin vaatimuksia, on otettava lisää näytteitä ja 
testattava ne. Valmistajan on toteutettava tarvittavat toimet kyseisen tuotannon 
vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi. 
2.1 Testien luonne 
Tässä säännössä esitetyt vaatimustenmukaisuustestit koskevat fotometrisiä 
ominaisuuksia ja lämmön vaikutuksesta johtuvan lähivalojen valorajan pystysuuntaisen 
siirtymän tarkastusta. 
2.2 Testimenetelmät 
2.2.1 Testit on yleensä suoritettava tässä säännössä esitettyjen menetelmien mukaisesti. 2.2.2 Missä tahansa valmistajan suorittamassa vaatimustenmukaisuustestissä voidaan käyttää 
tässä säännössä esitettyjä menetelmiä vastaavia menetelmiä tyyppihyväksyntätesteistä 
vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella. Valmistajan vastuulla on osoittaa, että käytetyt menetelmät vastaavat tässä säännössä esitettyjä menetelmiä. 
2.2.3 Edellä olevan 2.2.1 ja 2.2.2 kohdan soveltaminen edellyttää testilaitteen säännöllistä 
kalibrointia ja testilaitteen vastaavuutta toimivaltaisen viranomaisen suorittaman mittauksen kanssa. 
2.2.4 Vertailumenetelminä on käytettävä kaikissa tapauksissa tämän säännön 
vertailumenetelmiä erityisesti hallinnollisten tarkastusten ja näytteenottojen osalta. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/557
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 48 Liite 4  2.3 Näytteenotto 
Järjestelmänäytteet on valittava sattumanvaraisesti yhdenmukaisen erän tuotannosta. Yhdenmukaisella erällä tarkoitetaan samaa tyyppiä edustavien järjestelmien sarjaa, joka on määritetty valmistajan tuotantomenetelmien mukaisesti. 
Arvioinnin on yleensä koskettava yksittäisten tehtaiden sarjatuotantoa. Valmistaja voi 
kuitenkin yhdistää useista eri tehtaista saadut samaa järjestelmätyyppiä koskevat tiedot, jos tehtaissa sovelletaan samoja laatuperusteita ja samaa laadunhallintaa. 
2.4 Mitatut ja tallennetut fotometriset ominaisuudet 
Näytevalaisimien fotometriset ominaisuudet mitataan tässä säännössä määritellyistä pisteistä seuraavasti: 
kaukovalojen osalta pisteistä E
max, HV 1 , HL ja HR 2 ,    
lähivalojen osalta pisteistä B50L, HV (tarvittaessa), 50V, 75R (tarvittaessa) ja 25LL 
(katso liitteen 3 kuvio 1). 
2.5 Hyväksyttävyysperusteet 
Valmistajan vastuulla on laatia testituloksista tilastollinen tutkimus ja määrittää toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella hyväksyttävyysperusteet tuotteilleen, jotta tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastukselle tämän säännön 9.1 kohdassa asetetut 
edellytykset täyttyvät. 
Hyväksyttävyysperusteiden on oltava sellaiset, että 95 prosentin luotettavuustasolla 
liitteen 7 (ensimmäinen näytteenotto) mukaisesti suoritetun pistokokeen läpäisemisen vähimmäistodennäköisyys on 0,95. 
                                                
 
1/  Jos kaukovalot ja lähivalot on rakenteellisesti yhdistetty, mittauspiste HV on sama molemmille 
valoille. 
2/  Linjalla H–H sijaitsevat pisteet HL ja HR asetetaan 2,6 astetta vasemmalle ja 2,6 astetta oikealle 
pisteestä HV. L 375/558 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 49   Liite 4  
  
Liite 6
 
 
MUOVISEN LINSSIN SISÄLTÄMIIN JÄRJESTELMIIN SOVELLETTAVAT 
MÄÄRÄYKSET – LINSSIEN TAI MATERIAALINÄYTTEIDEN JA KOKONAISTEN 
JÄRJESTELMIEN TAI NIIDEN YHDEN TAI USEAMMAN OSAN TESTAAMINEN 
1. YLEISET MÄÄRÄYKSET 
1.1 Tämän säännön 2.2.4 kohdan mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä 
jäljempänä 2.1–2.5 kohdassa asetetut vaatimukset. 
1.2 Kahden kokonaista järjestelmää edustavan näytteen, jotka on toimitettu tämän säännön 
2.2.3 kohdan mukaisesti ja jotka sisältävät muovisia linssejä, on linssien materiaalin 
osalta täytettävä jäljempänä 2.6 kohdassa tarkoitetut vaatimukset. 
1.3 Muovisten linssien näytekappaleet tai materiaalinäytteet on testattava yhdessä 
mahdollisen heijastimen kanssa, johon ne on tarkoitettu asennettaviksi, tyyppihyväksyntätesteissä tämän liitteen lisäyksen 1 taulukossa A esitetyssä aikajärjestyksessä. 
1.4 Jos järjestelmän valmistaja pystyy kuitenkin osoittamaan, että tuote on jo läpäissyt 
jäljempänä 2.1–2.5 kohdassa tarkoitetut testit tai vastaavat toisen säännön mukaiset testit, kyseisiä testejä ei tarvitse toistaa; vain lisäyksen 1 taulukossa B määrätyt testit ovat pakolliset. 
1.5 Jos järjestelmä tai jokin sen osista on suunniteltu yksinomaan oikeanpuoleiseen tai 
yksinomaan vasemmanpuoleiseen liikenteeseen, tässä liitteessä tarkoitetut testit voidaan suorittaa yhdellä hakijan valitsemalla näytekappaleella. 
2. TESTIT 
2.1 Lämpötilamuutosten sieto
 
2.1.1 Testit 
Kolmen uuden näytteen (linssin) on käytävä läpi viisi lämpötilan ja kosteuden 
muutossykliä seuraavan ohjelman mukaisesti: 
 3 tuntia lämpötilassa 40 ± 2 °C ja 85–95 prosentin suhteellisessa kosteudessa, 
 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa, 
 15 tuntia lämpötilassa 30 ± 2 °C, 
 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa, 
 3 tuntia lämpötilassa 80 ± 2 °C, 
 1 tunti lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/559
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 50 Liite 4  
Ennen tätä testiä näytteitä on pidettävä vähintään 4 tuntia lämpötilassa 23 ± 5 °C ja 60–75 prosentin suhteellisessa kosteudessa. 
Huomautus
: Yhden tunnin sykleihin lämpötilassa 23 ± 5 °C on sisällyttävä 
lämpöshokkivaikutusten välttämiseksi tarvittavat siirtymäjaksot lämpötilaa muutettaessa. 
2.1.2 Fotometriset mittaukset 2.1.2.1 Menetelmä 
Näytteille on suoritettava fotometriset mittaukset ennen testiä ja sen jälkeen. 
Fotometriset mittaukset suoritetaan tämän säännön liitteen 9 mukaisesti seuraavista 
pisteistä: 
Luokan C lähivalojen osalta pisteistä B50L ja 50V, järjestelmän kaukovalojen osalta pisteestä E
max. 
2.1.2.2 Tulokset 
Kustakin näytteestä ennen testiä ja sen jälkeen mitatut fotometriset arvot saavat 
vaihdella enintään 10 prosenttia fotometrisen mittausmenettelyn toleranssit mukaan luettuina. 
2.2 Ilmakehässä esiintyvien aineiden ja kemikaalien sieto
 
2.2.1 Ilmakehässä esiintyvien aineiden sieto 
Kolme uutta näytettä (linssiä tai materiaalinäytettä) altistetaan sellaisesta lähteestä peräisin olevalle säteilylle, jonka spektrijakauma on sama kuin värilämpötilassa 5 500–6 000 K olevan mustan kappaleen. Lähteen ja näytteiden väliin sijoitetaan asianmukaiset suodattimet, jotta vähennetään hyvin tuntuvasti säteilyä, joka on aallonpituudeltaan alle 295 nm ja yli 2 500 nm. Näytteet altistetaan voimakkaalle valaistukselle, joka on teholtaan 1 200 ± 200 W/m
2, sellaiseksi ajaksi, että näytteiden 
saaman valoenergian arvo on 4 500 ± 200 MJ/m2. Testausrakenteen sisällä näytteiden 
kanssa samaan tasoon asetetusta mustasta levystä mitatun lämpötilan on oltava 50 ± 5 °C. Tasaisen altistuksen aikaansaamiseksi näytteiden on kierrettävä säteilylähteen ympäri nopeudella 1–5 kierrosta minuutissa. 
Näytteet suihkutetaan tislatulla vedellä, jonka johtavuus on pienempi kuin 1 mS/m 
lämpötilassa 23 ± 5 °C, seuraavan syklin mukaisesti: 
suihkutus 5 minuuttia, kuivaus 25 minuuttia. L 375/560 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 51   Liite 4  
 2.2.2 Kemikaalien sieto 
Kun edellä 2.2.1 kohdassa tarkoitettu testi ja jäljempänä 2.2.3.1 kohdassa tarkoitettu 
mittaus on suoritettu, mainittujen kolmen näytteen ulkopinnat käsitellään 2.2.2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla jäljempänä 2.2.2.1 kohdassa määritellyllä seoksella. 
2.2.2.1 Testiseos 
Testiseoksen on oltava koostumukseltaan seuraava: 61,5 prosenttia n-heptaania, 
12,5 prosenttia tolueenia, 7,5 prosenttia etyylitetrakloridia, 12,5 prosenttia 
trikloorietyleeniä ja 6 prosenttia ksyleeniä (tilavuusprosentteina). 
2.2.2.2 Testiseoksen levittäminen 
Liotetaan (ISO 105 -standardin mukaista) puuvillakankaan palaa, kunnes se on läpeensä kyllästetty edellä 2.2.2.1 kohdassa määritellyllä seoksella; kangas levitetään seuraavien 10 sekunnin kuluessa 10 minuutin ajaksi näytteen ulkopinnalle paineessa 50 N/cm
2, 
joka vastaa 14 x 14 mm:n testipintaan kohdistettua 100 N:n voimaa. 
Tämän 10 minuutin jakson aikana kangaspalaa kyllästetään uudelleen seoksella niin, 
että neste on koostumukseltaan jatkuvasti täysin sama määritellyn testiseoksen koostumuksen kanssa. 
Testiseoksen levittämisen aikana näytteeseen kohdistettua painetta voidaan tasauttaa 
säröytymisen välttämiseksi. 
2.2.2.3 Puhdistaminen 
Kun testiseos on levitetty näytteille, niiden annetaan kuivua ilmassa, ja ne pestään sitten 2.3 kohdassa (puhdistusaineiden sieto) määritellyllä liuoksella lämpötilassa 23 ± 5 °C. Tämän jälkeen näytteet huuhdotaan huolellisesti tislatulla vedellä, joka saa sisältää enintään 0,2 prosenttia epäpuhtauksia, lämpötilassa 23 ± 5 °C, ja pyyhitään pehmeällä kankaalla. 
2.2.3 Tulokset 
2.2.3.1 Ilmakehän sisältämien aineiden sietotestin jälkeen näytteiden ulkopinnoissa ei saa 
esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia, ja valon läpäisyn 
keskivaihtelu 
∆ tTT
T=−23
2 mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 
määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,020 (∆ t m ≤ 0,020). 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/561
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 52 Liite 4  2.2.3.2 Kemikaalien sietotestin jälkeen näytteissä ei saa esiintyä kemiallisen vaikutuksen jälkiä, 
jotka voisivat aiheuttaa valovirran hajonnan 
∆ dTT
T=−54
2 mitattuna tämän liitteen 
lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti, jolloin valovirran hajonnan keskiarvo 
kolmessa näytteessä saa olla enintään 0,020 (∆ d m ≤ 0,020). 
2.2.4 Valonlähteen tuottaman säteilyn sieto 
Tarvittaessa suoritetaan seuraava testi: 
Litteitä näytekappaleita kaikista järjestelmään kuuluvista valon läpäisyyn tarkoitetuista 
muovikomponenteista altistetaan valonlähteen valolle. Näytekappaleiden välisten kulmien ja etäisyyksien kaltaisten muuttujien on oltava samat kuin järjestelmässä. Kaikkien näytekappaleiden on oltava väreiltään ja mahdollisilta pintakäsittelyiltään 
yhdenmukaisia järjestelmän osien kanssa. 
1 500 tunnin keskeytyksettömän altistuksen jälkeen kappaleen läpäisseen valon 
kolorimetriset ominaisuudet on testattava uudella valonlähteellä, eikä näytekappaleiden pinnassa saa esiintyä säröjä, naarmuja, lohkeilua eikä muodonmuutoksia. 
Sisämateriaalien sietoa valonlähteen tuottamalle ultraviolettisäteilylle ei ole tarpeen 
tarkistaa, jos valonlähde on säännön nro 37 mukainen tai jos se on purkaustyyppinen ja heikosti ultraviolettia säteilevä tai jos on ryhdytty toimiin järjestelmän komponenttien suojaamiseksi ultraviolettisäteilyltä esimerkiksi lasisuotimien avulla. 
2.3 Puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sieto
 
2.3.1 Puhdistusaineiden sieto 
Kolmen näytteen (linssien tai materiaalinäytteiden) ulkopinnat lämmitetään lämpötilaan 50 ± 5 °C ja upotetaan viideksi minuutiksi seokseen, jota pidetään lämpötilassa 23 ± 5 °C ja jonka koostumus on: 99 osaa tislattua vettä, joka sisältää enintään 0,02 prosenttia epäpuhtauksia, ja yksi osa alkyyliaryylisulfonaattia. 
Testin päätteeksi näytteet kuivataan lämpötilassa 50 ± 5 °C. Näytteiden pinta 
puhdistetaan kostealla kankaalla. 
2.3.2 Hiilivetyjen sieto 
Kyseisten kolmen näytteen ulkopintoja hierotaan kevyesti 1 minuutin ajan 70 prosenttia 
n-heptaania ja 30 prosenttia tolueenia (tilavuusprosentteina) sisältävään seokseen kastetulla puuvillakankaalla, minkä jälkeen näytteiden annetaan kuivua ilmassa. L 375/562 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 53   Liite 4  
 2.3.3 Tulokset 
Kun edellä esitetyt kaksi testiä on suoritettu peräkkäin, valon läpäisyn vaihtelun 
keskiarvo 
∆ tTT
T=−23
2 mitattuna kolmesta näytteestä tämän liitteen lisäyksessä 2 
määritellyn menettelyn mukaisesti saa olla enintään 0,010 (∆ t m ≤ 0,010). 
2.4 Mekaanisen rappeutumisen sieto  
2.4.1 Mekaanisen rappeutumisen aikaansaava menetelmä 
Kolmen uuden näytteen (linssin) ulkopinnoille suoritetaan yhdenmukaisen mekaanisen 
rappeutumisen testi tämän liitteen lisäyksessä 3 määriteltyä menetelmää käyttäen. 
2.4.2 Tulokset 
Tämän testin jälkeen vaihtelut 
läpäisyssä ∆ tTT
T=−23
2 
ja hajonnassa ∆ dTT
T=−54
2 
mitataan lisäyksessä 2 määritellyn menettelyn mukaisesti tämän säännön 
2.2.4.1.1 kohdassa määritellyllä vyöhykkeellä, ja kyseisten kolmen näytteen keskiarvon 
on oltava sellainen, että  
∆ t m ≤ 0,100; ∆ d m ≤ 0,050. 
2.5 Mahdollisten päällysteiden pysyvyystesti  
2.5.1 Näytteen esikäsittely 
20 mm x 20 mm:n suuruinen alue linssin päällysteestä viilletään partaterällä tai neulalla 
ruudukoksi, jonka neliöt ovat kooltaan suunnilleen 2 x 2 mm. Terän tai neulan paineen 
on oltava riittävä ainakin päällysteen puhkaisemiseksi. 
2.5.2 Testin kuvaus 
Testissä käytetään teippiä, jonka kiinnitysvoima on 2 N leveyssenttimetriä kohti 
± 20 prosenttia mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 4 määritellyissä vakio-olosuhteissa. Kyseistä teippiä, jonka on oltava vähintään 25 mm leveä, painetaan vähintään viiden 
minuutin ajan 2.5.1 kohdassa määritellyllä tavalla valmisteltua pintaa vasten. 
Tämän jälkeen teipin päätä kuormitetaan siten, että kohteena olevaan pintaan nähden 
kohtisuorassa oleva voima on sama kuin kyseiseen pintaan kohdistuva kiinnitysvoima. Teipin irtoamisen vakionopeuden on tällöin oltava 1,5 ± 0,2 m/s. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/563
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 54 Liite 4  
2.5.3 Tulokset 
Ruudutetulla alueella ei saa esiintyä mainittavia huononemia. Huononemat ruudutuksen 
leikkauskohdissa tai viiltojen reunoilla sallitaan, jos huonontunutta aluetta on enintään 
15 prosenttia ruudutetusta pinnasta. 
2.6 Muovisen linssin sisältävien kokonaisten järjestelmien testaaminen
 
2.6.1 Linssin pinnan mekaanisen rappeutumisen sieto 
2.6.1.1 Testit 
Järjestelmän nro 1 linssille on suoritettava edellä 2.4.1 kohdassa määritelty testi. 
2.6.1.2 Tulokset 
Testin jälkeen järjestelmälle tai yhdelle tai useammalle sen osista tämän säännön 
mukaisesti suoritettujen fotometristen mittausten tulosten on oltava enintään 
130 prosenttia pisteille B50L ja HV määritellyistä raja-arvoista ja vähintään 
90 prosenttia pisteelle 75R mahdollisesti määritellyistä raja-arvoista.  
2.6.2 Mahdollisten päällysteiden pysyvyystesti 
Asennusyksikön nro 2 linssille on suoritettava edellä 2.5 kohdassa määritelty testi. 
3. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTUS 
3.1 Linssien valmistuksessa käytettyjen materiaalien osalta samaan sarjaan kuuluvat 
asennusyksiköt katsotaan tämän säännön mukaisiksi, jos 
3.1.1 kemikaalien sietotestin sekä puhdistusaineiden ja hiilivetyjen sietotestin jälkeen 
näytteiden ulkopinnoissa ei ole paljain silmin havaittavissa säröjä, lohkeilua eikä 
muodonmuutoksia (ks. 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2 kohta), 
3.1.2 edellä 2.6.1.1 kohdassa määritellyn testin jälkeen fotometriset arvot 2.6.1.2 kohdassa 
tarkoitetuissa mittauspisteissä ovat tässä säännössä vaatimustenmukaisuudelle määritellyissä rajoissa. 
3.2 Jos testitulokset eivät täytä vaatimuksia, testit toistetaan toisella sattumanvaraisesti 
valitulla järjestelmänäytteellä. L 375/564 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 55   Liite 6 – Lisäys 1  
  
Liite 6 – Lisäys 1
 
 
TYYPPIHYVÄKSYNTÄTESTIEN AIKAJÄRJESTYS 
A. Muoveille (tämän säännön 2.2.4 kohdan mukaisesti toimitetuille linsseille tai 
materiaalinäytteille) suoritettavat testit 
 Nä ytteet  Li ns sit tai m ateriaali nä y tteet  Li ns sit  
Testit  1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 
1.1 Rajoitettu foto m etria (2.1.2 ko hta)            X  X X  
1.1.1 Lä mpöti la m u utos (2.1.1 kohta)            X  X X  
1.2 Rajoitettu foto m etria (2.1.2 ko hta)            X  X X  
1.2.1 Läpäis y n m i ttau s  X X X X X X X X X      
1.2.2 Hajonnan m itta us  X X X    X  X X      
1.3 Il make hä ssä esi int y v ät ai neet (2.2. 1 
kohta)  X X X            
1.3.1 Läpäis y n m i ttau s  X X X            
1.4 Ke mi kaalit (2.2.2 kohta)  X X X            
1.4.1 Hajonnan m itta us  X X X            
1.5 Puhdist usai neet (2.3.1)     X  X X         
1.6 Hiili ved yt (2.3.2)     X  X X         
1.6.1 Läpäis y n m i ttau s     X  X X         
1.7 Rappeutu m i ne n (2.4.1 kohta)        X  X X      
1.7.1 Läpäis y n m i ttau s        X  X X      
1.7.2 Hajonnan m itta us        X  X X      
1.8 Pys y v y y s (2.5 kohta)               X  
1.9 Valonlä hteen säteil y n sieto 
(2.2. 4 kohta)           
X     
B. (Tämän säännön 2.2.3 kohdan mukaisesti toimitetuille) kokonaisille järjestelmille 
suoritettavat testit 
Kokonai nen järjestel mä  
Nä yte nro  Testit  
1 2 
2.1  Rappeutu m i ne n (2.6.1.1  kohta )  X  
2.2  Foto metria (2.6.1.2  kohta)  X  
2.3  Pys y v y y s (2.6.2 kohta)   X  
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/565
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 56 Liite 4  
Liite 6 – Lisäys 2
 
 
VALON HAJONNAN JA LÄPÄISYN MITTAUSMENETELMÄ 
  
1. LAITTEISTO (katso jäljempänä kuvio 1) 
Kollimaattori K:n, jolla on puolihajoama β/2 = 17,4 x 10-4 rd, sädettä rajoittaa 6 mm:n 
aukolla varustettu himmennin D τ, jota vasten näytteen alusta sijoitetaan. 
Konvergentti akromaattinen linssi L 2, jonka pallopoikkeamat on korjattu, yhdistää 
himmentimen D τ ilmaisimeen R; linssin L 2 läpimitan on oltava sellainen, että linssi ei 
himmennä valoa, jonka näyte hajottaa keilaan, jonka puolihuippukulma on β/2 = 14 astetta. 
Rengasmainen himmennin D D, jonka kulmat ovat α o/2 = 1 astetta ja α ma x/2 = 12 astetta, 
sijoitetaan linssin L 2 kuvafokaalitasolle. 
Himmentimen läpinäkymätön keskiosa on tarpeen suoraan valonlähteestä tulevan valon 
eliminoimiseksi. Himmentimen keskiosa on voitava irrottaa valonsäteestä siten, että se 
palaa täsmälleen alkuperäiseen asentoonsa. 
Etäisyys L 2–D τ ja linssin L 2 fokaalipituus F 2 on valittava niin, että kuva D τ peittää täysin 
ilmaisimen R. 
L 2:n osalta suositellaan käytettäväksi noin 80 mm:n polttoväliä. 
Kun alkutulovalovirtaan viitataan yksikkönä, kunkin lukeman absoluuttisen tarkkuuden on 
oltava parempi kuin 0,001 yksikköä. 
K
D     = 0 ,425  F Dm a x 2 D    = 0 ,0349  FDo 2
RF L
DL
D2 2
DTl14°1°12°
 
Kuvio 1 : Hajonnan ja läpäisyn vaihtelun optinen mittaus  
2. MITTAUKSET 
  
Seuraavat lukemat on otettava: L 375/566 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 57   Liite 6 – Lisäys 1  
  
Mittaus Näytteestä 
  D
D:n 
keskiosasta Lukema 
T 1 ei ei tulovalovirta alkulukemassa 
T 2 kyllä 
(ennen testiä) ei uuden materiaalin läpäisemä valovirta 
24°asteen kentässä 
T 3 kyllä 
(testin jälkeen) ei testatun materiaalin läpäisemä valovirta 24°asteen kentässä 
T 4 kyllä 
(ennen testiä) kyllä uuden materiaalin hajauttama valovirta 
T 5 kyllä 
(testin jälkeen) kyllä testatun materiaalin hajauttama valovirta
 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/567
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 58 Liite 4  
Liite 6 – Lisäys 3
 
 
SUIHKUTUSTESTAUSMENETELMÄ 
1. TESTAUSLAITTEISTO 
1.1 Ruisku 
Käytettävässä vesiruiskussa on oltava läpimitaltaan 1,3 mm:n suutin, joka mahdollistaa 
0,24 ± 0,02 litran nestevirran minuutissa käyttöpaineella 6,0 bar -0/+0,5 bar. 
Näissä käyttöolosuhteissa aikaansaatavan suihkun on oltava läpimitaltaan 170 ± 50 mm 
rappeutumiselle altistetulla pinnalla, joka on 380 ± 10 mm:n etäisyydellä suuttimesta. 
1.2 Testiseos 
Testiseos koostuu 
silikahiekasta, jonka kovuus on 7 Mohrin asteikolla, raekoko 0–0,2 mm, jakauma lähes 
normaali ja kulmakerroin 1,8–2, 
vedestä, jonka kovuus on enintään 205 g/m3, niin, että seoksessa on 25 g hiekkaa vesilitraa 
kohti. 
2. TESTAUS 
Linssien ulkopinnat altistetaan kerran tai useammin edellä esitetyllä tavalla tuotetun 
hiekkasuihkun vaikutukselle; suihku on suunnattava lähes kohtisuoraan testattavalle 
pinnalle. 
Rappeutuminen tarkistetaan yhden tai useamman lasinäytteen avulla, jotka on asetettu 
testattavien linssien läheisyyteen.  Seosta suihkutetaan, kunnes vaihtelu näytteiden aikaansaaman valon hajonnassa lisäyksessä 2 määritellyllä menetelmällä mitattuna on 
sellainen, että      
0,0025  0,0250 = 
TT  T = d ∆
24 5±−. 
Testauksessa voidaan käyttää useita vertailunäytteitä sen tarkistamiseksi, että koko 
testattava pinta on tasaisesti rappeutunut. 
 L 375/568 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 59   Liite 6 − Lisäys 4  
 Liite 6 – Lisäys 4
 
 
TEIPIN PYSYVYYSTESTI 
1. TARKOITUS 
Tämän menetelmän avulla pystytään vakio-olosuhteissa määrittämään teipin lineaarinen 
kiinnitysvoima lasilevyyn nähden. 
2. PERIAATE 
Mitataan voima, joka tarvitaan irrottamaan teippi lasilevystä 90 asteen kulmassa. 
3. YMPÄRÖIVÄT OLOSUHTEET 
Lämpötilan on oltava 23 ± 5 °C ja suhteellisen kosteuden 65 ± 15 prosenttia. 
4. TESTIKAPPALEET 
Ennen testiä teipin näyterullaa on pidettävä 24 tunnin ajan erikseen määritellyissä olosuhteissa (ks. 3 kohta edellä). 
Kustakin rullasta testataan viisi 400 mm:n pituista testikappaletta. Kyseiset testikappaleet 
otetaan rullasta sen jälkeen, kun teipistä on poistettu kolme ensimmäistä kierrosta. 
5. MENETTELY 
Testi on suoritettava 3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. 
Teipistä otetaan viisi testikappaletta siten, että teippiä rullataan auki rullan säteen 
suuntaisesti nopeudella, joka on noin 300 mm/s. Sitten kappaleet kiinnitetään 15 sekunnin kuluessa seuraavalla tavalla: 
Teippi kiinnitetään lasilevyyn asteittain sormen kevyellä pituussuuntaisesti hankaavalla 
liikkeellä liikaa painamatta niin että teipin ja lasilevyn väliin ei jää ilmakuplia. 
Yhdistelmä jätetään edellä määriteltyihin ympäröiviin olosuhteisiin 10 minuutin ajaksi. 
Testikappaletta irrotetaan noin 25 mm:n verran levystä testikappaleeseen nähden 
kohtisuorasti. 
Levy kiinnitetään paikalleen ja teipin irrallinen pää taivutetaan 90 asteen kulmaan. Voimaa 
käytetään siten, että teipin ja levyn välinen rajaviiva pysyy kohtisuorassa kyseiseen voimaan ja levyyn nähden. 
Teippi vedetään irti nopeudella 300 ± 30 mm/s ja tarvittava voima kirjataan. 
6. TULOKSET 
Saadut viisi arvoa asetetaan järjestykseen, ja mediaaniarvo on mittauksen tulos. Arvo 
ilmaistaan Newtoneina (N) teipin leveyssenttimetriä kohti. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/569
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 60 
Liite 4  
Liite 7
 
 
TARKASTAJAN TEKEMÄÄ NÄYTTEENOTTOA KOSKEVAT 
VÄHIMMÄISVAATIMUKSET 
1. YLEISTÄ 
1.1 Mekaanista ja geometrista vaatimustenmukaisuutta koskevat tämän säännön määräykset 
katsotaan täytetyiksi, jos eroavuudet eivät ylitä väistämättömiä valmistuspoikkeamia. 
Tämä pätee myös väreihin. 
1.2 Sarjavalmisteisten järjestelmien fotometristen ominaisuuksien vaatimustenmukaisuutta 
ei aseteta kyseenalaiseksi, jos sattumanvaraisesti valittua ja jännitteisellä, tarvittaessa 
korjatulla valonlähteellä varustettua järjestelmää tämän säännön liitteessä 9 olevan 1 ja 
2 kohdan mukaisesti testattaessa 
1.2.1 mikään mitattu arvo ei poikkea kielteisesti yli 20:tä prosenttia tässä säännössä 
määritellystä arvosta. 
1.2.1.1 Lähivalojen ja niiden toimintojen eräiden arvojen osalta kielteinen enimmäispoikkeama 
on seuraava: 
− pisteessä B50L mitattujen enimmäisarvojen osalta 
0,2 luksia (vastaa 20:tä prosenttia) ja 0,3 luksia (vastaa 30:tä prosenttia), 
− vyöhykkeellä III pisteessä HV ja segmentissä BLL mitattujen enimmäisarvojen 
osalta 0,3 luksia (vastaa 20:tä prosenttia) ja 0,45 luksia (vastaa 30:tä prosenttia), 
− Segmenteissä E, F1, F2, ja F3 mitattujen enimmäisarvojen osalta 
0,2 luksia (vastaa 20:tä prosenttia) ja 0,3 luksia (vastaa 30:tä prosenttia), 
− Pisteissä BR, P, S 50, S 50 L L, S 50RR , S 100, S 10 0LL  ja S 100RR  sekä tämän säännön 
liitteen 3 taulukon 1 alaviitteessä 4 tarkoitetuissa pisteissä (B50L, HV, BR, BRR et BLL) mitattujen vähimmäisarvojen osalta puolet vaaditusta arvosta (vastaa 
20:tä prosenttia) ja kolme neljäsosaa vaaditusta arvosta (vastaa 30:tä prosenttia). 
1.2.1.2 Kun kysymys on kaukovaloista, jos piste HV sijaitsee alueella, jossa isoluksi on 
0,75 E
max, fotometrisille arvoille sallitaan kaikissa tämän säännön 6.3.2 kohdassa 
tarkoitetuissa mittauspisteissä + 20 prosentin toleranssi enimmäisarvojen ja – 20 prosentin toleranssi vähimmäisarvojen osalta. 
1.2.2 Jos edellä kuvatun testin tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmän kohdennusta 
voidaan muuttaa edellyttäen, että valokeilan akseli siirtyy sivusuunnassa enintään 
0,5 astetta oikeaan tai vasempaan ja pystysuunnassa enintään 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin alkuperäisestä säädöstä riippumatta. Näitä määräyksiä ei sovelleta tämän 
säännön 6.3.1.1 kohdassa määriteltyihin valaisinyksiköihin. 
1.2.3 Jos edellä kuvattujen testien tulokset eivät täytä vaatimuksia, järjestelmä testataan 
uudestaan käyttäen toista vertailuvalonlähdettä ja/tai toista virransyöttö- ja säätölaitetta. L 375/570 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 61 
  Liite 6 − Lisäys 4  
 1.2.4 Järjestelmiä, joissa on selviä vikoja, ei oteta huomioon. 
1.2.5 Viitemerkkiä ei oteta huomioon. 
2. ENSIMMÄINEN NÄYTTEENOTTO 
 Ensimmäisessä näytteenotossa valitaan sattumanvaraisesti neljä järjestelmää. 
Ensimmäinen ja kolmas järjestelmänäyte merkitään A:ksi ja toinen ja neljäs 
järjestelmänäyte B:ksi. 
2.1 Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi
 
2.1.1 Sarjatuotantona valmistettujen järjestelmien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta 
kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella, jos järjestelmistä mitattujen arvojen kielteiset poikkeamat ovat seuraavat: 
2.1.1.1 Näyte A 
A1 toinen järjestelmistä  ................................
toinen  enintään…………..  0 % 
20 % 
A2 molemmat järjestelmät  yli…………...……
  mutta enintään…   0 % 20 % 
 siirrytään näytteeseen B  
 
2.1.1.2 Näyte B 
B1 molemmat järjestelmät   ................................   0 % 
 
2.1.2 tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen A osalta täyttyvät. 
2.2. Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi  
2.2.1 Sarjatuotantona valmistettujen järjestelmien vaatimustenmukaisuus asetetaan 
kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella ja 
valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos 
järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 
2.2.1.1 Näyte A 
toinen järjestelmistä  enintään………….. 20 % 
 A3 
toinen  yli…………...……
  mutta enintään… 20 % 30 % 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/571
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 62 
Liite 4  
2.2.1.2 Näyte B 
A2:n osalta 
toinen järjestelmistä  yli…………...……
  mutta enintään…   0 % 20 % 
B2 
toinen    enintään………….. 20 % 
 
A2:n osalta 
toinen järjestelmistä  ...............................   0 % 
B3 
toinen  yli…………...……  mutta enintään… 20 % 30 % 
 
2.2.2 tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen A osalta eivät täyty. 
2.3 Tyyppihyväksynnän peruuttaminen  
 Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja 10 kohtaa sovellettava, jos 
tämän liitteen kuvion 1 mukaisen näytteenottomenettelyn perusteella järjestelmistä 
mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 
2.3.1 Näyte A 
toinen järjestelmistä  enintään………….. 20 % 
 A4 
toinen  yli…………...……
 30 % 
A5 molemmat järjestelmät  yli…………...……
 20 % 
 L 375/572 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 63 
  Liite 6 − Lisäys 4  
 2.3.2 Näyte B 
A2:n osalta  
toinen järjestelmistä   yli…………...……
  mutta enintään…    0 % 20 % 
B4 
toinen    yli…………...…… 20 % 
A2:n osalta  
 B5 
molemmat järjestelmät  yli…………...…… 20 % 
A2:n osalta  
 B6 
toinen järjestelmistä  ................................
toinen    yli…………...……
   0 % 
30 % 
 
2.3.3 tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteiden A ja B osalta eivät täyty. 
3. TOISTETTU NÄYTTEENOTTO 
 Näytteenotto on toistettava A3:n, B2:n ja B3:n osalta kahden kuukauden kuluessa 
ilmoituksen antamisesta; kyseisen kolmannen näytteen C on koostuttava kahdesta 
sellaiseen erään kuuluvasta järjestelmästä, joka on valmistettu valmistajan saatettua tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi. 
3.1 Vaatimustenmukaisuutta ei aseteta kyseenalaiseksi
 
3.1.1 Sarjatuotantona valmistettujen järjestelmien vaatimustenmukaisuutta ei aseteta 
kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella, jos järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 
3.1.1.1 Näyte C 
C1 toinen järjestelmistä  ...............................
  
toinen    enintään…………..  0 % 
20 % 
C2 molemmat järjestelmät  yli…………...……
           mutta enintään…….   0 % 20 % 
 siirrytään näytteeseen D 
 
3.1.1.2 Näyte D 
C2:n osalta 
 D1 
molemmat järjestelmät  ..............................   0 % 
3.1.2 tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen C osalta täyttyvät. 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/573
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 64 
Liite 4  
3.2 Vaatimustenmukaisuus asetetaan kyseenalaiseksi
 
3.2.1 Sarjatuotantona valmistettujen järjestelmien vaatimustenmukaisuus asetetaan 
kyseenalaiseksi tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn näytteenottomenettelyn perusteella ja 
valmistajaa kehotetaan saattamaan tuotantonsa vaatimusten mukaiseksi, jos järjestelmistä mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 
3.2.1.1 Näyte D 
C2:n osalta 
toinen järjestelmistä yli…………...…… 
mutta enintään…….   0 % 
20 % 
D2 
toinen enintään………….. 20 % 
 
3.2.1.2 tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteen C osalta eivät täyty. 
3.3 Tyyppihyväksynnän peruuttaminen  
 Vaatimustenmukaisuus on asetettava kyseenalaiseksi ja 10 kohtaa sovellettava, jos 
tämän liitteen kuvion 1 mukaisen näytteenottomenettelyn perusteella järjestelmistä 
mitattujen arvojen poikkeamat ovat seuraavat: 
3.3.1 Näyte C 
C3 toinen järjestelmistätoinen yli………….. 
enintään…………..20 % 
20 % 
C4 molemmat järjestelmät yli…………...……
 20 % 
 
3.3.2 Näyte D 
C2:n osalta   
toinen järjestelmistä ................................
tai yli…………..   0 % 
  0 % 
D3 
toinen yli…………...……
 20 % 
 
3.3.3 tai jos 1.2.2 kohdan edellytykset näytteiden C ja D osalta eivät täyty. L 375/574 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 65 
  Liite 6 − Lisäys 4  
 4. LÄHIVALOJEN VALORAJAN PYSTYSUUNTAINEN SIIRTYMÄ 
 Lämmön vaikutuksesta johtuva lähivalojen valorajan pystyasennon muuttuminen 
tarkistetaan seuraavalla menetelmällä: 
 Yksi näytettä A edustavista järjestelmistä on tämän liitteen kuviossa 1 esitetyn 
näytteenottomenettelyn jälkeen testattava liitteessä 4 olevan 2.1 kohdan menettelyn 
mukaisesti, kun järjestelmä on käynyt kolmesti peräkkäin läpi liitteessä 4 olevassa 
2.2.2 kohdassa määritellyn syklin. 
Järjestelmä katsotaan hyväksyttäväksi, jos arvo ρr on enintään 1,5 mrad. 
Jos kyseinen arvo on yli 1,5 mrad mutta enintään 2 mrad, testataan näytteestä A toinen 
järjestelmä, minkä jälkeen molemmista näytteistä mitattujen itseisarvojen keskiarvo saa olla enintään 1,5 mrad. 
Jos kyseinen arvo 1,5 mrad näytteen A osalta ei kuitenkaan täyty, kaksi näytteen B 
järjestelmää on testattava saman menettelyn mukaisesti, ja molempien näytteiden 
arvo ∆r saa olla enintään 1,5 mrad. 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/575
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 66 
Liite 4  
Kuvio 1
 
Huo ma ut us :  Il m a uk sella ’lait e’ tarkoitetaa n täs sä k u viossa ’ jär jestel mää’.  
 
 
Ensimmäinen näytteenotto 
4 sa tt um a n va r ais es ti v alit tua  laitett a  ja et a an  nä y t te iks i A & B  A B 2  laitetta  2 la it e tt a  
A1 
X 0 ≤ 20  
LO PPU  >0 
≤ 20  >0  ≤ 20  
≤ 20  >2 0 
≤ 30  
>20  >2 0 ≤ 20  >3 0 A2 
A3 
A4 
A5 Vaatimusten-
mukaisuus 
Valmistaj a a k eho t e taan  sa at ta maa n  
tuo ttee t vaa ti musten  muk a is iks i  0 0 LO PPU  
B1 
B2 >0  
≤ 20   ≤ 20  
B3 0 >20  ≤ 30  
Toistettu näytteenotto 
4  s attu m anv ar ai s es ti  v al ittu a l a itett a 
ja et a a n  näytteiks i C  & D  2 la i te t t a  2 laitet ta  C D 
C1 0 ≤ 20  LO PPU  
>0  
≤ 20  >0 ≤ 20  C2 s ii r r y  nä y ttees e en  B  
si ir r y n äytt ee s ee n D  
 
Tyyppi-
hyväk-
synnän 
peruutta-
minen 
S u urin sall it t u po i kkeama  [ % ]  ki elteise en 
s u un taa n  raja-arvoihin  verra t t un a  Mahdolliset tulokset näytteestä A 
Mahdolliset tulokset näytteestä C M
ahdolliset tulokset näytteestä B M
ahdolliset tulokset näytteestä D 
0 0 LO PPU  D1 
 
≤ 20  >0  ≤ 20
 D2 
D3 >0 >2 0 si i rr y  kohtaa n V a ati musten m u kai suus  
>0  
≤ 20  >0 ≤ 20  C3 
>2 0 >20  C4 B4 >0  
≤ 20   
>20  
B5 >2 0 >20  
B6 0 >30  L 375/576 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 67 
  Liite 6 − Lisäys 4  
 Liite 8
 
 
LÄHIVALOJEN VALORAJAN JA KOHDENTAMISEN SÄÄTÖÄ KOSKEVAT 
MÄÄRÄYKSET 1  
1.  VALORAJAN MÄÄRITTELY 
Valorajan, joka lankeaa tämän säännön liitteessä 9 määriteltyyn mittausruutuun, on 
oltava kyllin terävä säädön mahdollistamiseksi, ja sen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 
1.1  Muoto (katso kuvio A.8–1) 
  Valoraja muodostuu 
– vasemmanpuoleisesta vaakasuorasta osasta 
– oikeanpuoleisesta kohoavasta osasta. 
Lisäksi valorajan on muodostuttava siten, että kun se on kohdennettu jäljempänä 
olevassa 2.1–2.5 kohdassa tarkoitetulla tavalla, 
1.1.1  vaakasuora osa erkanee pystysuunnassa enintään 
– 0,2 astetta ylöspäin tai alaspäin vaakatason keskilinjasta  
alueella, joka sijaitsee 0,5–4,5 astetta vasemmalle linjasta V–V, 
– 0,1 astetta ylöspäin tai alaspäin kahden kolmasosan osuudella kyseisestä 
pituudesta. 
1.1.2  Kohoavaan osaan kuuluvan 
– vasemman reunan on oltava kyllin terävä 
– suoran, joka lähtee A:n ja V–V:n yhtymäkohdasta tangenttina edellä mainittuun 
reunaan nähden, on oltava 10–60 asteen kulmassa linjaan H–H (ks. jäljempänä 
kuvio A.8–1). 
2.  SILMÄMÄÄRÄINEN SÄÄTÖMENETELMÄ 
2.1 Ennen uusia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan.  Seuraavia ohjeita 
sovelletaan sellaisten valaisinyksiköiden valokeiloihin, joita hakijan ilmoituksen 
mukaan on säädettävä. 
                                                
 
1/  Täydennetään mahdollisesti uusilla yleisillä määräyksillä, jotka ovat tutkittavina Euroopan 
sääntelyviranomaisten ryhmässä (ERG). 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/577
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 68 
Liite 4  
2.2 Valokeila on kohdennettava pystysuunnassa siten, että sen valorajan vaakasuora osa 
sijoittuu nimellisasentoonsa (linja A) tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 esitettyjen 
määräysten mukaisesti. Vaatimus katsotaan täytetyksi, jos valorajan vaakasuoran osan keskitaso sijoittuu linjalle A (ks. jäljempänä kuvio A.8–2). 
2.3 Valokeilan on sijoituttava vaakasuunnassa siten, että sen kohoava osa on oikealle 
linjasta V–V ja kiinnittyy siihen (ks. jäljempänä kuvio A.8–2). 
2.3.1 Jos osittainen valokeila tuottaa vain valorajan vaakasuoran osan, vaakatason säätöön ei 
sovelleta erityisvaatimuksia, ellei hakija tätä erikseen pyydä. 
2.4 Jos valaisinyksikköä ei ole suunniteltu säädettäväksi erikseen hakijan ohjeiden 
mukaisesti, sen valorajan on täytettävä asianmukaiset vaatimukset. 
2.5 Valaisinyksikköjen, jotka on säädetty hakijan osoittamalla tavalla tämän säännön 5.2 ja 
6.2.1.1 kohdan määräysten mukaisesti, on tuotettava valoraja, jonka muoto ja sijainti ovat tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 esitettyjen vaatimusten mukaiset.  
2.6 Jos kyseessä ovat toisentyyppiset lähivalot, 
 valorajan muodon ja sijainnin on tällöinkin täytettävä automaattisesti tämän säännön 
liitteen 3 taulukon 2 asianmukaiset määräykset. 
2.7 Hakijan ohjeiden ja edellä 2.1 ja 2.6 kohdassa annettujen määräysten mukaista 
kohdentamista ja/tai alkusäätöä voidaan soveltaa myös erikseen asennettaviin 
valaisinyksikköihin.  L 375/578 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 69 
  Liite 6 − Lisäys 4  
 Kuviot
 
Huomautus :  valorajan sijainti mittausruudussa 
on esitetty kaavamaisesti.  
 
 
 
 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/579
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 70 
Liite 4  
Liite 9
 
 
FOTOMETRISIÄ MITT AUKSIA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 
1. YLEISET MÄÄRÄYKSET 
1.1 Järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on asennettava goniometriin, jonka vaaka-
akseli on kiinteä ja kiertoakseli on kohtisuorassa asennossa kiinteään akseliin nähden.  
1.2 Valoarvot määritellään valotusmittarilla, joka sijoitetaan sivuiltaan 65 mm:n pituiseen 
neliöön vähintään 25 metrin etäisyydelle kunkin valaisinyksikön viitekeskiön eteen 
goniometrin keskipisteestä kohtisuoraan vedetyllä mittausakselilla.  
1.3 Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella 
suojauksella.  
1.4 Valonvoimakkuudet mitataan ja arvioidaan mittaussuuntaan nähden kohtisuoraan 
tasoon kohdistuvana valaistuksena 25 metrin nimellisetäisyydellä. 
1.5 Pallokoordinaatit ilmoitetaan kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) 
julkaisun nro 70 (Wien 1987) mukaisesti asteina pallossa, jolla on pystysuora napa-akseli ja joka siis vastaa goniometriä, jonka vaaka-akseli on maahan nähden kiinteä ja 
jonka liikkuva kiertoakseli on kohtisuorassa asennossa vaaka-akseliin nähden. 
1.6 Muut fotometriset menetelmät ovat hyväksyttäviä, jos niissä noudatetaan asianmukaista 
vastaavuutta. 
1.7 Valaisinyksiköiden viitekeskiön siirtymää goniometrin kiertoakseliin nähden on 
vältettävä. Tämä koskee erityisesti pystysuuntaa ja valorajan tuottavia valaisinyksiköitä.  
Säätö on suoritettava mittausruudulla, joka voidaan sijoittaa lähemmäksi kuin 
valotusmittari. 
1.8 Kussakin mittauspisteessä (kulma-asennossa) valojen toiminnoille tai 
toimintamuodoille tässä säännössä asetettuja vaatimuksia sovelletaan puoleen järjestelmän kaikista valaisinyksiköistä saatujen kyseisiä toimintoja tai toimintamuotoja tai vastaavien vaatimusten alaisia valaisinyksiköitä koskevien arvojen summasta. 
1.8.1 Kuitenkin jos vaatimukset on määritelty koskemaan vain yhtä sivustaa, jakoa kahdella 
ei sovelleta. Tämä koskee 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3 ja 6.4.6 kohtaa sekä liitteen 3 taulukon 1 alaviitettä 4. 
1.9 Järjestelmän valaisinyksiköt on mitattava yksitellen.  Kuitenkin jos samaan 
asennusyksikköön kuuluu kaksi tai useampia valaisinyksikköjä, joiden valonlähteet on varustettu samantyyppisellä (teholtaan säädellyllä tai säätelemättömällä) virransyötöllä, ne voidaan mitata samanaikaisesti edellyttäen, että niiden valaisevat pinnat ovat mitoiltaan ja sijoitukseltaan sellaiset, että ne mahtuvat enintään 300 mm:n levyiseen ja L 375/580 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 TRANS/WP.29/2005/102 
  sivu 71 
  Liite 6 − Lisäys 4  
 150 mm:n korkuiseen suorakaiteeseen ja että valmistaja on ilmoittanut niiden yhteisen viitekeskiön. 
1.10  Ennen uusia testejä järjestelmä on saatettava neutraaliin tilaan.  
1.11 Järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on kohdennettava ennen mittausten 
aloittamista siten, että valorajan sijainti on tämän säännön liitteen 3 taulukossa 2 
esitettyjen vaatimusten mukainen. Yksittäin mitattavat ja valorajattomat järjestelmän 
osat on sijoitettava goniometriin hakijan antamien ohjeiden (kyseisen kiinnitysasennon) 
edellyttämällä tavalla. 
2.  VALONLÄHTEIDEN MUKAISET MITTAUSVAATIMUKSET 
2.1 Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat vaihdettavat hehkuvalonlähteet: 
Järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on varustettava yhdellä tai useammalla 
värittömällä vakiohehkulampulla, joka on suunniteltu toimimaan 12 voltin nimellisjännitteellä. Testin aikana hehkulampun tai -lamppujen napojen jännitettä säädetään niin, että saavutetaan säännön nro 37 tietolomakkeessa ilmoitetun mukainen vertailuvalovirta. 
Järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista katsotaan hyväksyttäväksi, jos tämän säännön 
6 kohdan vaatimukset täyttyvät vähintään yhden vakiohehkulampun osalta, joka 
voidaan toimittaa järjestelmän mukana. 
2.2  Vaihdettavat purkausvalonlähteet: 
Jos järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista on varustettu vaihdettavalla purkausvalonlähteellä, sen on täytettävä tämän säännön asianmukaisissa kohdissa asetetut fotometriset vaatimukset vähintään yhden vakiovalonlähteen osalta, jota on kulutettu vähintään 15 syklin ajan säännössä nro 99 tarkoitetulla tavalla.  Kyseisen purkausvalonlähteen valovirta voi poiketa säännössä nro 99 tarkoitetusta tavoitevalovirrasta. 
Mitatut fotometriset arvot on tällöin korjattava vastaavasti. Ne on kerrottava 0,7:llä 
ennen vaatimustenmukaisuuden tarkistamista.  
2.3 Suoraan ajoneuvon jännitteellä toimivat ei-vaihdettavat valonlähteet: 
Kaikki ei-vaihdettavilla valonlähteillä (hehku- tai muilla lampuilla) varustetuilla valoilla tehtävät mittaukset on suoritettava 6,75 voltin, 13,5 voltin tai 28 voltin jännitteellä tai hakijan ilmoittamalla jännitteellä ajoneuvon muut virransyöttöjärjestelmät huomioon otettuina. Saadut fotometriset arvot on kerrottava 0,7:llä ennen vaatimustenmukaisuuden tarkistamista. 
2.4 Jos vaihdettava tai ei-vaihdettava valonlähde toimii ajoneuvon jännitteestä riippumatta 
ja täysin järjestelmän itsensä säätämänä, tai jos valolla on erityinen virtalähde, edellä 2.3 kohdassa määritelty testausjännite on syötettävä kyseisen laitteen tai 27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/581
TRANS/WP.29/2005/102 
sivu 72 
Liite 4  
energianlähteen tuloliittimeen.  Testilaboratorio voi vaatia valmistajaa toimittamaan sille kyseiset erityisvirtalähteet.   
Saadut fotometriset arvot on kerrottava 0,7:llä ennen vaatimustenmukaisuuden 
tarkistamista, paitsi jos kyseistä korjauskerrointa on jo käytetty edellä olevan 2.2 kohdan määräysten mukaisesti. 
3.  KÄÄNTYVIEN VALOJEN MITTAUSVAATIMUKSET 
3.1 Jos järjestelmä tai yksi tai useampi sen osista toimii kääntyvien valojen tapaan, tämän 
säännön 6.2 kohdan (lähivalot) ja/tai 6.32 kohdan (kaukovalot) määräyksiä sovelletaan 
kaikkiin ajoneuvon kääntösäteen käyttötilanteisiin. Lähivalojen ja kaukovalojen tarkistamisessa käytettävä testimenettely on seuraava: 
3.1.1 Järjestelmä on testiä varten saatettava neutraaliin tilaan (ohjauspyörä keskiasennossa 
kuten suoralla tiellä) ja lisäksi sellaiseen tilaan tai sellaisiin tiloihin, jotka vastaavat ajoneuvon pienintä kääntösädettä oikealle ja vasemmalle käännyttäessä, mahdollisia signaaligeneraattoreita käyttäen.  
3.1.1.1 Tämän säännön 6.2.6.2, 6.2.6.3 ja 6.2.6.5.1 kohdan vaatimusten mukaisuus on 
tarkistettava luokan 1 ja 2 kääntyvien valojen osalta ilman vaakatason 
uudelleenkohdistamista. 
3.1.1.2 Tämän säännön 6.2.6.1 ja 6.3 kohdan vaatimusten mukaisuus on tapauksen mukaan 
tarkistettava 
− luokan 2 kääntyvien valojen osalta ilman vaakatason uudelleenkohdentamista 
− luokan 1 kääntyvien lähivalojen tai kääntyvien kaukovalojen osalta sen jälkeen, 
kun kyseinen asennusyksikkö on kohdennettu uudestaan vaakatasossa 
(esimerkiksi goniometrin avulla) vastaavaan vastakkaiseen suuntaan. 
3.1.2 Jos ajoneuvon kääntösäde on muu kuin edellä 3.1.1 kohdassa määritelty, luokan 1 tai 2 
kääntyviä valoja testattaessa on varmistettava, että valon hajonta on tasainen eikä valo aiheuta liiallista häikäisyä.   Muussa tapauksessa on syytä tarkistaa tämän säännön liitteen 3 taulukossa 1 asetettujen vaatimusten mukaisuus. L 375/582 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006
 
 Liite 10  
ERITTELYLOMAKE 
suurin koko: A4 (210 x 297 mm) 
MUKAUTUVAN ETUVALAISUJÄRJESTELMÄN ERITTELYLOMAKE NRO 1 
Järjestelmä tuottaa itse mukautuvien valaisimien ja niiden toimintamuotojen käyttösignaalit 
1/  Rasti asianmukaisiin ruutuihin. 
2/  Ilmoitettavat tiedot: 
− fyysiset ominaisuudet (sähkövirta/jännite, optiset, mekaaniset, hydrauliset ja paineilmalaitteet jne.)  
− tietotyyppi (jatkuva / analogis-binaarinen, digitaalinen tms.)  
− ajalliset tiedot (aikavakio, tarkkuus jne.)  
− signaalin tila, kun säännössä nro 48 olevassa 6.22.7.4 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät  
− signaalin tila häiriön sattuessa (suhteessa järjestelmän alkutilaan).  
3/  Hakijoiden antamien eritelmien vaatiessa; käytetään tarvittaessa eri paperia. MUKAUTUVAN ETUVALAISUJÄRJESTELMÄN 
ERITTELYLOMAKE NRO 2  
Valorajat sekä valaisinyksiköiden säätölaitteet ja -menetelmät Signaalin käyttämätvalaisinten 
toimintamuodot 1 / 
 
Lähivalot Käyttösignaali 
 
luokka C 
 
Luokka V 
 Luokka  
EClasse E 
luokka W 
 Kauko-
valot 
 Tekninen eritelmä 2 / 
(tarvittaessa eri paperilla) 
 
Ei ole / puuttuu ⌧    /box3  
Signaali V /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Signaali E /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Signaali W /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Signaali T /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  
Muu signaali 3 / /box3 /box3 /box3 /box3 /box3  27.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 375/583
 
  
1 /  Järjestelmän kunkin valaisinyksikön kuvaus tämän säännön liitteen 1 mukaisesti ja tämän säännön 2.2.1 kohdassa esitettyä mallia  käyttäen; 
jatketaan tarvittaessa eri paperille (papereille). 
2 /   Säännössä nro 48 olevan 6.22.6.1.2 kohdan määräysten mukaisesti. 
3/  Tarpeeton yliviivataan. 
4 /   Jos valaisinyksiköitä on useita, ilmoitetaan niiden lukumäärä. 
5 /   Esimerkiksi valaisinyksiköiden tai valaisinyksikköryhmien säätöjärjestys tai säätömenetelmiä koskevat lisävaatimukset. 
6 /  ”Pääasiallisen” valaisinyksikön säätö voi aiheuttaa yhden tai useamman muun valaisinyksikön säädön.  
- - - - - Valoraja 2 / 
 Säätölaite
 
Valaisinyksikkö tuottaa 
yhden tai useamman 
lähivalojen valorajan 
tai vaikuttaa sen 
muodostumiseen  
 Pystysuoraan  
 Vaakasuoraan  
 
Valaisinyksikk
ö nro 1  
Tämän 
säännön 
liitteen 8 
määräysten 
mukainen 
3 / Edellyttää 
tämän 
säännön 
6.4.6 kohdan 
määräysten 
soveltamista 
3 / Erillinen 
(”pääasiallinen”)  
3 /,  6 / 
 Kytketty 
pääyksikköön 
nro 4  
 Erillinen 
(”pääasiallinen”) 
3 /,  6 / 
 Kytketty 
pääyksikköön 
nro 4  
 Ominaisuudet ja mahdolliset 
lisälaitteet 5 / 
 
1 on/ei on/ei on/ei  … on/ei …   
2 on/ei on/ei on/ei …  on/ei …   
3 on/ei on/ei on/ei …  on/ei …   
4 on/ei on/ei on/ei …  on/ei …   
5 on/ei on/ei on/ei …  on/ei …   
6 on/ei on/ei on/ei …  on/ei …   
7 on/ei on/ei on/ei …  on/ei …   L 375/584 FI Euroopan unionin virallinen lehti 27.12.2006