FI Euroopan unionin virallinen lehti C 279/2

Sopimus työntekijöiden työterveyden suojelusta oikean käsittelyn ja Kiteisen piidioksidin ja sitä sisältävien tuotteiden käytön avulla

(2006/C 279/02)

Liitteet ovat saatavilla osoitteessa www.nepsi.eu

(1) Koska kiteistä piidioksidia esiintyy runsaasti luonnossa ja se muodostaa noin 12 % maan kuoresta. Kiteinen piidioksidi sisältyy luonnollisesti useisiin muihin mineraaleihin ja mineraalituotteisiin.

(2) Koska teollisuus hyödyntää intensiivisesti piidioksidin kahta kidemuotoa, ts. kvartsia ja kristobaliittia. Molempia myydään hiekkana, joka on rakeinen materiaali, tai jauheina, jotka koostuvat 0.1 millimetriä hienommista hiukkasista.

(3) Koska kiteistä piidioksidia ja sitä sisältäviä materiaaleja/tuotteita/raaka-aineita käytetään monilla eri teollisuudenaloilla, mukaanlukien mutta rajoittumatta kemiaan, keramiikkaan, rakennusalaan, kosmetiikkaan, pesuaineisiin, elektroniikkaan, valimoihin, lasiin, puutarha-alaan, vapaa-aikaan, metalli- ja konepaja-alaan, pinnoitteisiin kuten maalit, lääketeollisuuteen, sekä suodatusaineena useilla teollisuudenaloilla.

(4) Koska Euroopan komission ammatillisten altistumisrajojen tieteellinen komitea (SCOEL) (1) totesi, muun muassa, ”että sisäänhengitetyn kiteisen piidioksidin päävaikutus ihmisissä on silikoosi. On olemassa riittävästi tietoa todeta, että keuhkosyövän suhteellinen riski kasvaa henkilöillä, joilla on todettu silikoosi (eikä ilmeisesti louhoksilla ja keraamisessa teollisuudessa piidioksidipölylle altistuneilla työntekijöillä, joilla ei ole silikoosia). Silikoosin synnyn estäminen tulee myös vähentämään syöpäriskiä. Koska selkeää rajakynnystä silikoosin kehittymiselle ei voida tunnistaa, kaikki altistumisen vähentäminen tulee vähentämään silikoosin riskiä.”

(5) Koska näyttää olevan todisteita sille, että hengitetttävän kiteisen piidioksidin vaikutusten voimakkuus vaihtelee eri teollisuudenaloilla.

(6) Koska keuhkosyövän epidemologiassa on sarja sekoittuneita tekijöitä, kuten esimerkiksi tupakointi, radon ja polysykliset aromaattiset hiilivedyt.

(7) Koska EU-tasolla ei tällä hetkellä ole raja-arvoja ammatilliselle altistumiselle hengitettävälle kiteiselle piidioksidille ja koska kansalliset ammatilliset altistumisrajat vaihtelevat.

(8) Koska hengitettävä kiteinen piidioksidi eroaa monessa suhteessa — mukaanlukien sen runsas esiintyminen luonnossa — tilanteista, joita työntekijöiden turvallisuusmääräykset normaalisti koskevat. Tästä syystä kyseessä oleva sopimus, joka on monessa suhteessa ainutlaatuinen, on sopiva väline juuri tämän aineen käsittelyyn.

(9) Koska osapuolet toimivat siinä lujassa uskossa, että tämä sopimus auttaa suojelemaan työpaikkoja ja turvaamaan sektorien ja yritysten taloudellisen tulevaisuuden.

(10) Koska osapuolet tekevät tekevät parhaansa ulottaakseen tämän sopimuksen koskemaan kaikkia yrityksiä edustamillaan sektoreilla.

(11) Koska molemmat tämän sopimuksen osapuolet noudattavat EU-sopimuksen artiklaa 139 (1) ja (2).

Ottaen huomioon kaiken edellämainitun, osapuolet solmivat seuraavan sopimuksen ehkäisystä ja työntekijöiden terveyden suojelusta kiteisen piidioksidin ja sitä sisältävien tuotteiden oikean käsittelyn ja käytön avulla.

Artikla 1

Tavoitteet

Tämän sopimuksen tavoitteena on

— Kiteistä piidioksidia sisältävistä materiaaleista/tuotteista/raaka-aineista peräisin olevalle hengitettävälle kiteiselle piidioksidille työpaikalla ammatillisesti altistuneiden työntekijöiden ja muiden yksilöiden terveyden suojelu.

— hengitettävälle kiteiselle piidioksidille altistumisen minimointi työpaikalla soveltamalla tässä määriteltyjä hyviä käytäntöjä hengitettyyn kiteiseen piidioksidiin liittyvien ammatillisten terveysriskien estämiseksi, eliminoimiseksi tai vähentämiseksi.

— tiedon lisääminen hengitettävän kiteisen piidioksidin mahdollisista terveysvaikutuksista ja hyvistä käytännöistä.

Artikla 2

Kattavuus

(1) Tämä sopimus käsittelee kiteisen piidioksidin tuotantoa ja käyttöä, samoin kuin kiteista piidioksidia sisältäviä materiaaleja/tuotteita/raaka-aineita, jotka saattavat mahdollisesti johtaa hengitettävälle kiteiselle piidioksidille altistumiseen. Teollisuudenalat, joita asia koskee on annettu liitteessä 5 tässä asiakirjassa.

(2) Sopimus kattaa tähän liittyvät lisätoimet, kuten käsittelyn, varastoinnin ja kuljetuksen. Se pätee myös siirrettäviin työpaikkoihin. Siirrettäviä työpaikkoja saattavat koskea asiakirjassa myöhemmin määritellyt erityissäännöt.

(3) Tämä sopimus koskee osapuolia, työnantajia ja työntekijöitä kuten tässä asiakirjassa edelleen määritellään ja määrätään.

Artikla 3

Määritelmät

(1) ’Työnantaja(t)’ tarkoittaa yksittäisiä yrityksiä, joita edustavat suorasti tai epäsuorasti tämän sopimuksen teollisuutta edustavat osapuolet.

(2) ’Työntekijät’ tarkoittaa työläisiä, joita edustavat suorasti tai epäsuorasti tämän sopimuksen työntekijöitä edustavat osapuolet, jotka saattavat säännöllisesti tai ajoittain altistua hengitettävälle kiteiselle piidioksidille. Työntekijöillä ymmärretään tarkoitettavan osa-aikaisia, täysaikaisia, samoin kuin määräaikaisia työntekijöitä ja muita työläisiä, jotka toimivat työnantajan suorassa valvonnassa (esim. lähetetyt/komennustyöläiset).

(3) ’Työläisten edustajat’ tarkoittaa työläisten edustajia, joilla on erityinen vastuu työläisten turvallisuudesta ja terveydestä: kuka tahansa henkilö, joka on äänestetty, valittu tai nimetty kansallisten lakien ja/tai käytäntöjen mukaisesti edustamaan työläisiä, kun työntekijöiden turvallisuuteen ja terveyteen liittyviä ongelmia syntyy.

(4) ’Osapuolet’ tarkoittaa tämän sopimuksen allekirjoittajia.

(5) ’Hengitettävä kiteinen piidioksidi’ tarkoittaa sitä aineosaa sisäänhengitetyistä kiteisistä piidioksidihiukkasista, joka tunkeutuu keuhkojen ilmateihin. Alveolijae, joka on näytteenottolaitteiden kohdespesifikaatio, on määritelty § 5,3. mukaan Eurooppalainen standardi EN 481 Workplace Atmospheres — Size fraction definition for measurement of airborne particles.

(6) ’Hyvät käytännöt’ tarkoittaa Direktiivin 89/391 ja Direktiivin 98/24 kappaleen II yleisperiaatteita, joita on edelleen kehitetty ja havainnollistettu liitteessä 1 tässä asiakirjassa, ja joita voidaan ajoittain päivittää.

(7) ’Työmaa’ tarkoittaa sitä toiminnallista yksikköä, jossa hengitettävää kiteistä piidioksidia esiintyy. Varastoinnin ja kuljetuksen katsotaan olevan erillisiä työmaakohteita, elleivät ne liity tuotantoon tai käytä työmaata. Mobiilit työpaikat katsotaan myös työmaiksi.

(8) ’Soveltamatta jättäminen’ tarkoittaa sopimuksen noudattamatta jättämistä, yllä kohdassa (6) määritetty hyvät käytännöt mukaanlukien, minkä seurauksena työntekijöiden altistuminen hengitettävälle kiteiselle piidioksidille kasvaa ja josta seuraa terveysriski, joka olisi ollut vältettävissä hyviä käytäntöjä noudattamalla.

(9) ’Kansalliset käytännöt’ tarkoittavat viranomaisten antamia tai teollisuudessa sovittuja ohjeita tai standardeja, jotka eivät ole lakeja tai säädöksiä.

Artikla 4

Periaatteet

(1) Osapuolet tekevät yhteistyötä lisätäkseen tietoa hengitettävän kiteiselle piidioksidin terveysvaikutuksista, erityisesti tutkimalla, valvomalla ja levittämällä hyviä käytäntöjä.

(2) Osapuolet tunnustavat, että Euroopassa tarvitaan torjuntastrategiaa hengitettävää kiteistä piidioksidia vastaan. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että tämän sopimuksen allekirjoittamisen tulisi käsittää merkitsevän kontrolloimattoman altistumisen myöntämistä kyseisellä sektorilla tai todellisen altistumisen myöntämistä koko sektorilla.

(3) Osapuolet tunnustavat, että direktiivien 89/391 ja 98/24, jotka koskevat työläisten terveyden ja turvallisuuden suojelua työpaikan kemikaaleilta, yleisperiaatteet säilyvät jatkuvasti voimassa (mukaanlukien erityisesti artikla 4: määrittely ja riskien arviointi; artikla 5: riskien ehkäisy; artikla 6: erityiset suoja- ja ehkäisytoimet; artikla 7: järjestelyt onnettomuuksien, vaaratilanteiden ja hätätilojen hoitamiseksi; artikla 8: tiedottaminen ja koulutus työntekijöille).

(4) Osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että kiteinen piidioksidi ja kiteista piidioksidia sisältävät materiaalit/tuotteet/raaka-aineet ovat, kuten edelleen kuvataan liitteessä 5 tässä asiakirjassa, perustavalaatuisia, hyödyllisiä ja usein korvaamattomia komponentteja/ainesosia suurelle joukolle teollisia ja muita ammattihankkeita, jotka auttavat suojelemaan työpaikkoja ja turvaamaan sektorien ja yritysten taloudellinen tulevaisuus, ja että niiden tuotannon ja laaja-alaisen käytön tulisi siksi jatkua.

(5) Osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että ’hyvien käytäntöjen’ käyttöönotto, joka on kuvattu liitteessä 1 tässä sopimuksessa, tulee vaikuttamaan tehokkaasti riskien hallintaan estämällä tai, missä tämä ei ole vielä tällä hetkellä mahdollista, minimoimalla altistumista hengitettävälle kiteiselle piidioksidille asiaankuuluvien torjunta- ja suojelukeinoijen soveltamisella direktiivin 98/24 kappaletta II hyödyntäen.

(6) Tämä sopimus ei vaikuta työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuteen noudattaa työläisten terveyttä ja turvallisuutta koskevia kansallisia- ja EU-lakeja.

(7) Siinä määrin kuin kansallisten käytäntöjen todetaan olevan ankarampia kuin tämän sopimuksen vaatimukset, työnantajien ja työntekijöiden tulee noudattaa näitä kansallisia käytäntöjä.

Artikla 5

Hyvät käytännöt

(1) Osapuolet omaksuvat yhdessä hyvät käytönnöt, kuten kuvataan liitteessä 1 asiakirjassa.

(2) Työnantajat, työntekijät ja työläisten edustajat tekevät yhdessä parhaansa toteuttaakseen hyvät käytännöt työmaatasolla, sikäli kuin mahdollista, mukaanlukien ei-työntekijöiden ammatillisen altistumisen työmailla, kuten esimerkiksi urakoitsijat (ts. tekemällä, mikäli mahdollista, hyvistä käytännöistä osan sopimusvaatimuksia).

(3) Liite 1 voidaan omaksua noudattamalla menetelmää, joka on annettu liitteessä 7.

(4) Työnantajat sitoutuvat järjestämään jaksottaista koulutusta ja kaikki asianomaiset työntekijät sitoutuvat käymään tämän jaksottaisen koulutuksen hyvät käytännöt huomioiden (2).

Artikla 6

Valvonta

(1) Jokaiselle työmaalle asennetaan valvontajärjestelmä hyvien käytäntöjen toteuttaamiseksi. Tätä tarkoitusta varten, työntekijä (esim. työmaan työnjohtaja) nimitetään jokaiselle työmaallle työnantajan toimesta valvomaan hyvien käytäntöjen toteuttamista. Hän raportoi pyydettäessä kohdassa (2) määritetylle henkilölle.

(2) Työnantaja nimeää direktiivin 89/391 artikla 7:n mukaisesti henkilön valvomaan säännöllisesti hyvien käytäntöjen noudattamista tai noudattamatta jättämistä. Hän on yhteydessä yllä kohdassa (1) määriteltyihin henkilöihin noudattaen aikataulua/käytäntöä, joka on annettu hänen vastuulleen perusten yhteiseen harkintaan yrityksen työpaikkaneuvoston ja työläisten edustajien kanssa, mikäli sovellettavissa.

(3) Pölynvalvonnassa työnantajat noudattavat asiaankuuluvia pölynvalvontaprotokollia, jotka on kuvattu liitteessä 2. Näitä protokollia voidaan mukauttaa pienempien työmaiden erityisiin vaatimuksiin ja ne voivat sallia työmaiden satunnaisen valinnan siinä tapauksessa, että tietyillä sektoreilla on lukuisia pienempiä työmaita.

Artikla 7

Raportointi, parantaminen

(1) Työnantajat ja työntekijät työläisten edustajien tuella pyrkivät yhdessä jatkuvasti kunnioittamaan hyviä käytäntöjä sekä parantamaan niiden soveltamista.

(2) Työnantajat raportoivat noudattamisesta/noudattamatta jättämisestä ja parannuksista artiklan 6 kohdassa (2) nimetyn henkilön avulla joka toinen vuosi, alkaen 2008 (vuoden 2007 tietojen raportointi).

Raportointi-formaatin kehittävät osapuolet yhdessä liittenä 3 tätä sopimusta.

(3) Osapuolet sopivat, että noudattamatta jätettävien tilanteiden määrä tulee vähenemään progressiivisesti per työnantaja tämän sopimuksen voimassaoloaikana, ellei noudattamatta jätettävien tilanteiden määrä salli lisäparannuksia, missä vaiheessa työnantaja tekee parhaansa säilyttääkseen vallitsevan tilan.

(4) Yllä kohdassa (2) määritelty raportointi suoritetaan kyseessä olevan osapuolen kautta keskitetyltä pohjalta neuvostolle. Keskitettyyn raporttiin tulee kuitenkin liittää lista työmaista, jotka ovat toistuvasti soveltamatta jättämisen tilanteessa.

Artikla 8

Neuvosto

Periaate

Neuvoston seuraama päätavoite on tunnistaa olemassaolevat ongelmat ja ehdottaa mahdollisia ratkaisuja. Neuvoston tulee olla ainoa ja yksinomainen elin, joka valvoo sopimuksen toteuttamista ja sen tulkintaa.

Tehtävät

Neuvosto tarkastaa artiklan 7 raportit ja julkaisee tiivistelmäraportin viimeistään kesäkuun 30. seuraavaa vuotta, esittäen yhteenvedot soveltamisista, soveltamatta jättämisistä ja parannuksista, esittäen soveltamisen/soveltamatta jättämisen tason per teollisuussektori, syyt näille sekä julkaisten näihin liityviä suosituksia. Tiivistelmäraportti välitetään osapuolille ja niiden jäsenille, Euroopan komissiolle ja työläisten turvallisuudesta vastuussa oleville kansallisille viranomaisille ja ne merkitään ”sisältää luottamuksellista/arkaluontoista liiketaloudellista tietoa” -merkinnällä. Yleistiivistelmä voidaan julkistaa yleisölle, mikäli toivottavaa. Kesäkuussa 2007 tiivistelmäraportti on muodoltaan erilainen, tiivistäen yksinkertaisesti osapuolien antamien tietojen perusteella vuonna 2008 tapahtuvan raportoinnin toteutuksen ja valmistelujen tilan.

Toistuvien soveltamatta jättämisien tapauksissa, jotka ovat tulosta toistuvista ja perusteettomista epäonnistumisista toteuttaa korjaavia toimia, neuvosto päättää toimista, joihin ryhdytäään näiden tilanteiden korjaamiseksi.

Yllämainittujen tehtäviensä lisäksi neuvostolle kuuluvat myös seuraavat tehtävät: (a) sopimuksen toiminnan kannalta tärkeistä ongelmista neuvottelu ja niiden ratkaisu; (b) tästä sopimuksesta nousevien ristiriitojen ja tulkintakysymysten ratkaisu, yksittäisten osapuolten, työnantajien ja työntekijöiden esittämät mukaanluettuna; (c) suositusten antaminen tämän sopimuksen mahdollisesta muokkaamisesta; (d) kommunikaatio kolmansien osapuolien kanssa; ja (e) hyvien käytäntöjen omaksuminen noudatten liitettä 7.

Koostumus

Neuvoston tulee koostua osapuolten nimittämistä edustajista, alkaen sopimuksen allekirjoituspäivänä, kukin neljän vuoden pituisiksi kausiksi, työnantajien ja työntekijöiden ollessa tasamääräisesti edustettuina. Osapuolet voivat myöskin samaan aikaan tai tarvittaessa myöhemmin nimittää kullekin neuvoston jäsenelle yhden vaihtoehtoisen jäsenen, jotka voivat osallistua hiljaisina tarkkailijoina tai korvata neuvoston jäseniä tarvittaessa, pyrkien aina takaamaan jatkuvuuden ja asiaankuuluvan asiantuntemuksen. Neuvoston tulee olla kooltaan käytännöllisen toimiva ja sen maksimikooksi on määrätty 30 (eli 15/15) mukaanlukien artiklan 3 puheenjohtajat liitteessä 6. Mikäli mikään osapuolista vetäytyy, eroaa sopimuksesta tai lakkaa olemasta, tai jos uusi osapuoli liittyy sopimukseen neuvoston kauden aikana, osapuolet sovittavat neuvoston jäsenmäärän tämän mukaisesti ja kunnioittaen yllämainittua maksimimäärää. Osapuolilla, jotka eivät ole edustettuina neuvostossa jäseninä tai vaihtoehtoisina jäseninä, on oikeus tulla neuvoston kuulemaksi sekä oikeus olla läsnä heitä koskevien asioiden käsittelyssä. Neuvoston säännöt on asetettu liitteessä 6 tässä asiakirjassa.

Päätöksenteko

Neuvosto pyrkii tekemään päätökset yhteisymmärryksessä. Mikäli yhteisymmärrystä ei saavuteta, neuvoston päätökset tehdään perustuen 2/3 kaksois-enemmistöön äänistä, jotka on myönnetty sekä työntekijöiden edustajille että työnantajien edustajille. Esimerkiksi, jos neuvosto koostuu 30 jäsenestä (15 työntekijöiden puolella ja 15 työnantajien puolella), enemmistöön vaaditaan 12 ääntä kummallakin puolella.

Sihteeristö

Neuvostoa avustaa logistisesti sihteeristö, joka perustetaan osapuolien toimesta sopimuksen allekirjoitushetkellä.

Artikla 9

Salassapitovelvollisuus

(1) Kaiken tämän sopimuksen soveltamista koskevan, osapuolten ja niiden jäsenten välisen ja keskinäisen sanallisen ja kirjallisen viestinnän tulee säilyä luottamuksellisena, eikä sitä saa antaa kolmansille osapuolille, ellei paljastamiseen ole laillista velvollisuutta.

(2) Kohdassa (1) esitetty salassapitoehto ei päde seuraaviin:

— tiivistelmäraportti, joka toimitetaan ainoastaan artiklassa 8 (2) luetelluille henkilöille ja järjestöille,

— yleistiivistelmä, joka voidaan julkistaa kolmansille osapuolille,

— neuvoston puheenjohtajien yleisvälttämättömät kontaktit kolmansien osapuolien kanssa,

— osapuolten välttämätön tiedonvälitys jäsenilleen, edellyttäen että annetulla tiedolla on vaikutus näihin jäseniin.

(3) Raporteissa mainittujen yritysten identiteetti voidaan paljastaa ainoastaan niille osapuolten jäsenille, joita asia koskee, ellei neuvosto toisin päätä artiklan 8 (2) puitteissa. Vastaanottavia henkilöitä tulee koskea vastaavantasoiset salassapitovelvollisuudet, kuin tässä sopimuksessa on esitetty.

(4) Kohtien (1) ja (3) rikkomukset oikeuttavat vahinkoa kärsineen osapuolen ja/tai sen jäsenien ryhtymään oikeustoimiin kansallisen siviilioikeuden puitteissa.

Artikla 10

Terveysvalvonta

Työterveyslääkäri/teollinen hygieenikko tai vastaava työmaalle nimitetty sisäinen tai ulkoinen elin määrittelee kansallisia säädöksiä, direktiivin 98/24 artiklaa 10 ja terveysvalvontaprotokollaa liitteessä 8 noudattaen suoritettavien lääkärintarkastusten laajuuden.

Artikla 11

Tutkimus — Tiedonkeruu

Osapuolet keskustelevat aukoista tutkimuksessa ja tiedoissa ja tekevät suosituksia tutkimuksesta, mukaanlukien turvallisemmat tuotteet tai prosessit, jotka tulee alistaa riskien arvioinnille, ennenkuin niitä otetaan käyttöön. Ne tekevät myös suosituksia tiedonkeruuprojekteista, joita tulisi suorittaa tulevaisuudessa. Luettelo edellisistä tutkimusprojekteista on oheistettu liitteessä 4.

Artikla 12

Kesto — Uudistaminen

(1) Tämä sopimus on voimassa vähintään neljä vuotta kestävän kauden ja se uusiutuu automaattisesti peräkkäisinä kahden vuoden jaksoina. Osapuololla on oikeus vetäytyä sopimuksesta yhden vuoden irtisanomisajalla.

(2) Tästä sopimuksesta tulee mitätön heti kun kaikki osapuolet eivät enää edusta teollisuussektoreitaan, tai kun vähemmän kuin kaksi osapuolta, toinen työnantajien edustaja ja toinen työntekijöiden edustaja samalla teollisuudensektorilla, on jäljellä osapuolina tässä asiakirjassa.

(3) Osapuolilla on oikeus vetäytyä tästä sopimuksesta milloin tahansa ilman ennakkoilmoitusta siinä tapauksessa, että heidän teollisuussektorinsa vastapuoli lakkaa olemasta osapuoli tässä sopimuksessa tai ei enää ole edustaja (”Vastavuoroisuus”).

(4) Mikäli kiteiseen piidioksidiin liittyvää EU-lainsäädäntöä ehdotetaan tulevaisuudessa, osapuolet tapaavat arvioidakseen ehdotetun lainsäädännön vaikutuksen tähän sopimukseen.

Artikla 13

Osapuolien vaihdokset

(1) Tämä sopimus on avoin lisäosapuolien allekirjoitusten suhteen.

(2) Tämä sopimus sitoo osapuolien laillisia seuraajia.

Artikla 14

Sekalaista

(1) Tämä sopimus ei synnytä muita uusia oikeuksia ja velvollisuuksia, kuin tässä sopimuksessa on määrätty.

(2) Kaikki tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät vaateet ja riidat tullaan ratkaisemaan yksinomaan neuvoston toimesta, eivätkä ne sopimuksen ainutlaatuisesta luonteesta johtuen ole paikallisten kansallisten tuomioistuinten tuomiovallan alaisia. Kaikki muut tähän sopimukseen liittyvät vaateet ja riidat tullaan alistamaan puolustajan kotipaikan lakeihin ja tuomiovaltaan, puolustajan kotipaikan paikallisessa päätösvaltaisessa tuomioistuimessa.

(3) Tämä sopimus käännetään kaikille virallisille EU-kielille. Englannin kielinen versio on sitova tulkintatarkoituksissa.

(4) Mikäli hyvien käytäntöjen ja tiukempien kansallisten käytäntöjen välillä on ristiriita tietyn toimivallan suhteen, tälläisen artiklan 4 (7) vaatiman kansallisen käytännön noudattamisen ei katsota muodostavan artiklan 3 (8) tarkoittamaa soveltamatta jättämisen tilannetta.

Artikla 15

Voimaantulo

Tämä sopimus astuu voimaan kuuden kuukauden kuluttua ensimmäisten kahden osapuolen allekirjoitettua, toisen edustaessa työnantajia ja toisen edustaessa työntekijöitä samalla teollisuussektorilla, edellyttäen että sopimus on käännetty kaikille virallisille EU-kielille.

Liite 1 [Hyvät käytännöt (Hyvä käytäntö -opas)]

Liite 2 [Pölynvalvontaprotokolla]

Liite 3 [Raportointiformaatti]

Liite 4 [Luettelo tutkimusprojekteista]

Liite 5 [Teollisuudenalojen kuvaukset]

Liite 6 [Neuvosto — Sihteeristö]

Liite 7 [Menetelmät hyvien käytäntöjen omaksumiselle]

Liite 8 [Terveysvalvontaprotokolla silikoosia varten]

Sopimus on solmittu toukokuun 25. 2006. Allekirjoittaneet: APFE — Euroopan lasikuitutuottajien liitto BIBM — Kansainvälinen betonielementtiteollisuuden liitto CAEF — Euroopan valimoliitto CEEMET — Euroopan metalli-, konepaja- ja teknologiateollisuuden työnantajajärjestöjen neuvosto CERAME-UNIE — Euroopan keramiikkateollisuusliitto CEMBUREAU — Euroopan sementtialan liitto EMCEF — Euroopan kaivos-, kemikaali- ja energiatyöläisten liitto EMF — Euroopan metallityöläisten liitto EMO — Euroopan laastiteollisuusjärjestö EURIMA — Euroopan eristevalmistajien liitto EUROMINES — Euroopan kaivosteollisuuden liitto EURO-ROC — Eurooppalainen ja kansainvälinen luonnonkivialan kattojärjestö ESGA — Euroopan erikoislasi-yhdistys FEVE — Euroopan säilytyslasiteollisuuden liitto GEPVP — Euroopan tasolasinvalmistajien jäsenliitto IMA-Europe — Teollisuusmineraalien tuottajien keskusliitto UEPG — Euroopan kiviainesjärjestö

(1) SCOEL SUM Doc 94-final hengitettävästä kiteisestä piidioksidista, kesäkuu 2003.

(2) Katso artikla 13 Direktiivisistä 89/391.