ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1.1

Suojaus suoralta kosketukselta Jännitteisten osien on oltava suojattuja suoralta kosketukselta kohtien 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 vaatimusten mukaisesti. Sähkösuojusten, koteloiden, kiinteiden eristimien ja liitäntälaitteiden on oltava sellaisia, ettei niitä voi avata, irrottaa, purkaa tai poistaa ilman työkaluja. Luokkien N2, N3, M2 ja M3 tapauksessa näiden toimien on edellytettävä käyttäjän ohjaaman aktivointi-deaktivointilaitteen käyttöä. Liitäntälaitteet (myös ajoneuvon latausliitäntä) voidaan kuitenkin irrottaa ilman työkaluja, jos ne täyttävät yhden tai useamman seuraavista vaatimuksista: a) Ne ovat kohtien 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 vaatimusten mukaisia, kun ne irrotetaan. b) Niissä on lukitusmekanismi (jossa liittimen irrottamiseen vastakappaleestaan tarvitaan vähintään kaksi erillistä toimenpidettä). Muiden, liittimestä erillisten komponenttien irrottamiseen on käytettävä työkaluja, ja luokkien N2, N3, M2 ja M3 tapauksessa liittimen irrottamisen on edellytettävä käyttäjän ohjaaman aktivointi-deaktivointilaitteen käyttöä. c) Jännitteisten osien jännite asettuu arvoon enintään 60 V DC tai enintään 30 V AC (rms) yhden sekunnin kuluessa siitä, kun liitäntälaite on irrotettu. Luokkien N2, N3, M2 ja M3 tapauksessa tästä vaatimuksesta vapautetaan liitäntälaitteet, jotka ovat jännitteisiä vain REESS-järjestelmän lataamisen aikana, jos laite on sijoitettu ajoneuvon katolle ajoneuvon vieressä seisovan ihmisen ulottumattomiin. Lisäksi luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen tapauksessa on ulottumamitan ajoneuvon astinlaudasta ajoneuvon katolle sijoitettuun latauslaitteeseen oltava vähintään 3 metriä. Jos ajoneuvossa on korotettu lattia, jolle johtavia askelmia on useita, ulottumamitta mitataan sisäänkäynnin alimmalta askelmalta kuvan 1 mukaisesti.
5.2.2.1.3

Fyysinen suojaus Suojaksi suoralta kosketukselta korkeajännitteisiin osiin on järjestettävä luokan IPXXB suojaus. Arviointi on tehtävä liitteen 5 kohdan 4 mukaisesti. Lisäksi on huolehdittava suojauksesta epäsuorasta kosketuksesta mahdollisesti aiheutuvaa sähköiskua vastaan siten, että kaikkien kosketeltavien jännitteelle alttiiden sähkösuojusten tai -kotelointien osien ja sähköisen alustan välinen resistanssi on pienempi kuin 0,1 Ω ja minkä tahansa kahden alle 2,5 metrin etäisyydellä toisistaan olevien sähkösuojuksen tai -koteloinnin samanaikaisesti saavutettavissa olevien jännitteelle alttiiden kosketeltavien osien välinen resistanssi on pienempi kuin 0,2 Ω, kun virran voimakkuus on vähintään 0,2 A. Tämä resistanssi voidaan laskea käyttämällä siirtopolun merkityksellisten osien erikseen mitattuja resistansseja. Tämä vaatimus täyttyy, jos galvaaninen liitäntä on muodostettu hitsaamalla. Epäselvissä tapauksissa tai jos liitäntä on tehty muulla tavoin kuin hitsaamalla, mittaus on tehtävä käyttäen jotakin liitteen 5 kohdassa 4 kuvatuista testausmenettelyistä.
5.3.7.1.3

Fyysinen suojaus Suojaksi suoralta kosketukselta korkeajännitteisiin osiin on järjestettävä luokan IPXXB suojaus. Arviointi on tehtävä liitteen 9 kohdan 4 mukaisesti. Lisäksi on huolehdittava suojauksesta epäsuorasta kosketuksesta mahdollisesti aiheutuvaa sähköiskua vastaan siten, että kaikkien kosketeltavien jännitteelle alttiiden sähkösuojusten tai -kotelointien osien ja sähköisen alustan välinen resistanssi on pienempi kuin 0,1 ohmia, ja minkä tahansa kahden alle 2,5 metrin etäisyydellä toisistaan olevien sähkösuojuksen tai -koteloinnin samanaikaisesti saavutettavissa olevien jännitteelle alttiiden kosketeltavien osien välisen resistanssin on oltava pienempi kuin 0,2 ohmia, kun virran voimakkuus on vähintään 0,2 A. Tämä resistanssi voidaan laskea käyttämällä siirtopolun merkityksellisten osien erikseen mitattuja resistansseja. Nämä vaatimukset täyttyvät, jos galvaaninen liitäntä on muodostettu hitsaamalla. Epäselvissä tapauksissa tai jos liitäntä on tehty muulla tavoin kuin hitsaamalla, mittaukset on tehtävä käyttäen jotakin liitteen 9 kohdassa 4 kuvatuista testausmenettelyistä.
Ilmaisin

Toiminnan ilmaisin on pakollinen luokkien 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suuntavalaisimien osalta. Se voi olla näkyvä tai äänimerkki tai näiden yhdistelmä. Jos kyseessä on näkyvä merkki, sen on oltava vilkkuva valo, joka ainakin minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuessa joko sammuu tai pysyy sytytettynä mutta ei vilku tai muuttaa selvästi toistumistiheyttään. Jos kyseessä on pelkästään äänimerkki, sen on oltava selvästi kuuluva ja sen toimintatiheyden on muututtava selvästi ainakin minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuessa.

Toiminnon on kytkeydyttävä toimintaan E-säännön nro 6 kohdan 6.2.2 tai E-säännön nro 148 kohdan 5.6.3 mukaisesti tuotetun signaalin vaikutuksesta tai muulla soveltuvalla tavalla.13

Jos moottoriajoneuvo on varustettu perävaunun vetämistä varten, se on varustettava erityisellä näkyvällä toimintaa osoittavalla ilmaisimella perävaunun suuntavalaisimia varten, paitsi jos vetoajoneuvon ilmaisimen avulla on mahdollista havaita näin muodostetun ajoneuvoyhdistelmän minkä tahansa suuntavalaisimen vioittuminen.

Moottoriajoneuvoihin ja perävaunuihin asennettavan valinnaisen suuntavalaisinparin yhteydessä toiminnan ilmaisin ei ole pakollinen.
2.5.2

Menettely tämän säännön kohdan 5.3 vaatimusten täyttymisen varmentamiseksi tehtävää diffuusiotestiä varten Luokan M1 ajoneuvoissa, joiden massa on enintään 3 500 kg, ja luokan N1 ajoneuvoissa, jotka on varustettu rengasluokan C1 renkailla, kaikkien renkaiden painetta vähennetään viiden minuutin kuluessa lämminpaineen mittaamisesta edellä kohdassa 2.4.3 kuvatulla tavalla, kunnes renkaiden paine on 20 prosenttia pienempi kuin Pwarm , ja vähennetään painetta vielä 7 kPa eli paineeseen Ptest tai kunnes se on minimiarvossa eli 150 kPa. Kahdesta viiteen minuuttia kestävän vakiintumisjakson jälkeen Ptest tarkastetaan ja tarvittaessa oikaistaan. Luokan M1 ajoneuvoissa, joiden massa on enintään 3 500 kg, ja luokan N1 ajoneuvoissa, jotka on varustettu rengasluokan C2 renkailla, kaikkien renkaiden painetta vähennetään viiden minuutin kuluessa lämminpaineen mittaamisesta edellä kohdassa 2.4.3 kuvatulla tavalla, kunnes renkaiden paine on 20 prosenttia pienempi kuin Pwarm , ja vähennetään painetta vielä 7 kPa eli paineeseen Ptest tai kunnes se on minimiarvossa eli 220 kPa. Kahdesta viiteen minuuttia kestävän vakiintumisjakson jälkeen Ptest tarkastetaan ja tarvittaessa oikaistaan. Luokkien M2, M3, N2, N3, O3 ja O4 ajoneuvoissa kaikkien renkaiden painetta vähennetään 15 minuutin kuluessa lämminpaineen mittaamisesta edellä kohdassa 2.4.3 kuvatulla tavalla, kunnes renkaiden paine on 20 prosenttia pienempi kuin Pwarm, ja vähennetään painetta vielä 7 kPa eli paineeseen Ptest. Viidestä kymmeneen minuuttia kestävän vakiintumisjakson jälkeen Ptest tarkastetaan ja tarvittaessa oikaistaan.
5.2.3.2.2

Ajoneuvot varustetaan tavallisesti tavanomaisilla renkailla ja aika ajoin vaativiin talviolosuhteisiin tarkoitetuilla talvirenkailla, jotka on merkitty vuoristosymbolilla (kolmihuippuisella vuorella ja lumihiutaleella). Vaativiin talviolosuhteisiin tarkoitetun talvirenkaan nopeusluokkamerkinnän on vastattava nopeutta, joka on joko suurempi kuin ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus tai vähintään 160 km/h (tai molemmat). Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on kuitenkin suurempi kuin siihen asennettujen vaativiin talviolosuhteisiin tarkoitettujen talvirenkaiden alinta nopeusluokkamerkintää vastaava nopeus, ajoneuvon sisällä on oltava suurimman nopeuden varoitusmerkki, jossa ilmoitetaan asennetuille vaativiin talviolosuhteisiin tarkoitetuille talvirenkaille määritelty suurin nopeus ja joka on sijoitettu näkyvään paikkaan, jossa se on helposti ja pysyvästi kuljettajan havaittavissa. Muiden renkaiden, joiden lumipitoa on parannettu (eli joissa on merkintä M+S mutta ei vuoristosymbolia eli kolmihuippuista vuorta ja lumihiutaletta), on täytettävä tämän säännön kohtien 5.2.3.1.1 ja 5.2.3.1.2 vaatimukset;
1.4

Jos mitään järjestelmää tai anturia ei ole suunniteltu tuottamaan jakson 3 mukaisesti kirjattavaa ja tallennettavaa tietoelementtiä liitteessä 4 ”Tietoelementit” vahvistetussa muodossa (toiminta-alue, erotuskyky ja näytteenottotaajuus) tai järjestelmä tai anturi ei ole toiminnassa kirjaamisajankohtana, tässä asiakirjassa ei edellytetä tällaisen tiedon kirjaamista eikä tällaisten järjestelmien tai antureiden asentamista tai saattamista toimintaan. Jos ajoneuvoon kuitenkin on asennettu alkuperäinen laitevalmistajan anturi tai järjestelmä, joka on suunniteltu tuottamaan tietoelementti liitteessä 4 ”Tietoelementit” vahvistetussa muodossa, kyseinen tietoelementti on ilmoitettava määritellyssä muodossa, kun anturi tai järjestelmä on toiminnassa. Jos syynä toimimattomuuteen on kyseisen järjestelmän tai tunnistimen vika kirjaamisajankohtana, onnettomuustietotallentimen on kirjattava tämä virhetoiminto liitteen 4 ”Tietoelementit” tietoelementeissä määritellyllä tavalla.
(2)

Automallikohtaisella lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä tarkoitetaan seuraavia: — kasvot menosuuntaan asennettava turvajärjestelmä, joka on varustettu tukijalalla — selkä menosuuntaan asennettava turvajärjestelmä, joka on varustettu tukijalalla tai yläkiinnityshihnalla ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja tarvittaessa yläkiinnityspiste — selkä menosuuntaan asennettava, ajoneuvon kojelautaan tukeutuva turvajärjestelmä, joka on tarkoitettu käytettäväksi ISOFIX-kiinnityspisteillä varustetulla etumatkustajan istuimella — sivuttain asennettava turvajärjestelmä, joka on tarvittaessa varustettu heilahduksenestolaitteella ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja tarvittaessa yläkiinnityspiste.
LIITE 6

Testausmenetelmä heijastuskyvyn määrittelemiseksi

Vastaanottimessa on oltava valonilmaisin, jonka spektrivaste vastaa CIE:n standardin (1931) mukaisen kolorimetrisen havaitsijan hämärävalontehon funktiota (ks. taulukko). Mitä tahansa muuta CIE:n standardin valaisevaa ainetta täysin vastaavaa valaisevan aineen, suodattimen ja anturin yhdistelmää ja hämäränäkökykyä voidaan käyttää. Käytettäessä vastaanottimessa pallopintaa on pallopinnan sisäpinta päällystettävä spektrisesti epäselektiivisellä (helposti leviävällä) mattavalkoisella.

2.3

Geometriset olosuhteet

Tulevan säteen kulman (θ) ja heijastavan pinnan kohtisuoran välisen kulman on mieluiten oltava 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°), eikä se saa ylittää toleranssin ylärajaa (toisin sanoen 0,53 rad tai 30°). Anturin akseleiden on muodostettava tämän kohtisuoran kanssa kulma, joka on yhtä suuri kuin tulevan säteen kulma (θ) (ks. kuva 1). Tulevan valon säteen halkaisijan on oltava testipinnan kohdalla vähintään 13 mm. Heijastava säde ei saa olla suurempi kuin valoanturin mittaava alue, sen on peitettävä vähintään 50 prosenttia tästä alueesta ja sen on peitettävä mahdollisimman samankokoinen alue kuin laitetta kalibroitaessa.

Kun vastaanotinosassa käytetään kokoavaa pallopintaa, pallopinnan halkaisijan on oltava vähintään 127 mm. Näytteen ja tulevan säteen aukkokulmien pallopinnan seinämässä on oltava niin suuria, että ne päästävät tulevat ja heijastuneet säteet kokonaan lävitse. Valoanturi on sijoitettava siten, että saapuva tai heijastunut säde ei suoraan kohdistu siihen.
6.4.1

Tuulilasinpyyhin on asennettava niin, että pyyhkimen akseli (numero 1 kuvassa 0) on sijoitettu suojakoteloon (numero 1.1 kuvassa 0), jonka kaarevuussäde täyttää kohdan 5.4 vaatimukset ja jonka päätypinnan koko on vähintään 150 mm 2 . Pyyhinvarren eri osien (pidin ja varsinainen varsi, numerot 2 ja 2.1 kuvassa 0) kaarevuussäteen on oltava kohdan 5.4 mukainen. Jos pitimen suojukset on pyöristetty, niiden ulkoneman on oltava vähintään 150 mm 2 mitattuna enintään 6,5 mm:n etäisyydeltä ulommaisimmasta pisteestä. Takaikkunan ja ajovalaisinten pyyhkimien on vastattava samoja vaatimuksia.
Oikaistaan tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskeva vuoden 1968 Brysselin yleissopimus - konsolidoitu toisinto (EYVL C 27, 26.1.1998)



Virallinen lehti nro C 359 , 14/12/2000 s. 0026 - 0026



Oikaistaan tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskeva vuoden 1968 Brysselin yleissopimus - konsolidoitu toisinto (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 27, 26. tammikuuta 1998) (2000/C 359/08) Sivulla 10, 27 artiklan 2 alakohdassa: korvataan: "2) jos haastehakemusta tai vastaavaa asiakirjaa ei ole annettu asianmukaisesti ..." seuraavasti: "2) jos tuomio on annettu poisjäänyttä vastaajaa vastaan, eikä haastehakemusta tai vastaavaa asiakirjaa ole annettu asianmukaisesti ..."
Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaan



Virallinen lehti nro C 149 , 28/05/1999 s. 0016 - 0017



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Europolin toimeksiannon laajentamisesta rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaan (1999/C 149/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus)(1) ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan ja kyseisessä artiklassa mainitun yleissopimuksen liitteen, ottaa huomioon 3 ja 4 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen periaatteesta antaa rahan ja maksuvälineiden väärentämisen käsittely Europolin tehtäväksi sen aloittaessa toimintansa ja pyytää Europolin hallintoneuvostoa valmistelemaan asiaa koskeva neuvoston päätös, ottaa huomioon tähän liittyvän valmistelutyön, jota Europolin hallintoneuvosto on tehnyt erityisesti asian Europolin toimintaa, talousarviota ja henkilöstöä koskevien vaikutusten osalta, katsoo, että on tarpeen tehdä erillinen päätös Europolia koskevista talousarvio- ja henkilöstövaikutuksista, ottaa huomioon, että euron suojelemisella väärentämiseltä ja väärentämiseen liittyvän rikollisen toiminnan tehokkaalla ehkäisemisellä on suuri merkitys Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen kannalta, ja ottaa huomioon Europolin, komission (petostentorjunnan koordinaatioyksikkö, UCLAF) ja Euroopan keskuspankin tehtävät rajoittamatta niitä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Europolin toimeksiantoa laajennetaan koskemaan rahan ja maksuvälineiden väärentämisen torjuntaa siitä päivästä alkaen, jona se aloittaa toimintansa Europol-yleissopimuksen 45 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 2 artikla Tässä päätöksessä tarkoitetaan "rahan väärentämisellä" ja "maksuvälineiden väärentämisellä" 20 päivänä huhtikuuta 1929 väärän rahan vastustamiseksi tehtyä Geneven yleissopimusta(2), joka koskee sekä käteistä rahaa että muita maksuvälineitä. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se tehdään. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 1999. Neuvoston puolesta W. MÜLLER Puheenjohtaja (1) EYVL C 316, 27.11.1995, s. 1, suomenkielinen toisinto sellaisena kuin se on oikaistuna (EYVL C 301, 30.9.1998). (2) 20 päivänä huhtikuuta 1929 tehdyn Geneven yleissopimuksen 3 artiklassa todetaan seuraavasti: "Seuraavien tekojen olisi oltava tavallisina rikoksina rangaistavia: 1. mikä hyvänsä vilpillisesti suoritettu rahan valmistaminen tai muuntaminen siitä riippumatta, mitä keinoja teossa on käytetty; 2. väärennetyn rahan vilpillinen liikkeelle laskeminen; 3. väärennetyn rahan maahan tuonti, vastaanottaminen tai hankkiminen tarkoituksin laskea se liikkeelle ja tietoisena siitä, että se on väärennettyä; 4. edellä mainittujen tekojen yritys tai tahallinen osallistuminen niihin; 5. sellaisten välineiden tai muiden tarvikkeiden vilpillinen valmistaminen, vastaanottaminen tai hankkiminen, jotka soveltuvat erityisesti rahan väärentämiseen tai muuntamiseen. "
—

Sekä vapaaehtoisten että ammattilaisten tekemällä nuorisotyöllä on huomattavasti sosioekonomista potentiaalia, sillä se voi tuottaa taloudellista toimintaa, luoda infrastruktuureja, tuottaa taloudellista hyötyä ja lisätä (nuorten) työllisyyttä. Työmarkkinat voivat hyötyä sekä nuorisotyöhön osallistujien että nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien nuorisotyössä hankkimista henkilökohtaisista ja ammatillisista taidoista ja pätevyydestä. Tällaisia taitoja ja pätevyyttä on arvostettava riittävästi ja ne on tunnustettava tehokkaalla tavalla.
7.

Koska ammatillisella koulutuksella on tärkeä asema Euroopan yhteiskunnissa ja taloudessa, alan huippuosaamista on ratkaisevan tärkeää tukea ja kehittää edelleen. Maailman huippuluokkaa oleva ammatillinen koulutus on ensiarvoisen tärkeä tekijä pyrittäessä säilyttämään Euroopan asema maailman vahvimpana teollisuustuotteiden viejänä. Korkeatasoinen ammatillinen koulutus on myös erittäin tärkeää, jotta Euroopan sosiaalisen hyvinvoinnin malli voitaisiin säilyttää.
2.

Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 ja 12 artiklassa todetaan, että jokaisella on oikeus sananvapauteen, rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen. Perusoikeuskirjan 24 artiklassa julistetaan, että lapsen on saatava ilmaista vapaasti mielipiteensä, ja määrätään, että lapsen mielipide on hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti otettava huomioon häntä koskevissa asioissa.
—

CAHAMAn (1) kokouksissa puheenjohtajavaltion edustaja esittää kantaa koskevan lausuman niistä kohdista, joista on muodostettu kanta. Euroopan komissio esittää EU:n kannan, jos EU on toimivaltainen kyseisessä asiassa ja kanta on hyväksytty asiaa koskevien perussopimuksen määräysten mukaisesti.
1.

On ensisijaisen tärkeää tarjota kaikkien nuorten, erityisesti mahdollisuuksiltaan epäedullisessa asemassa olevien, saataville helpommin nuorisoystävällistä, laadukasta tietoa työmarkkinoista. Uraa edistävä koulutus ja ohjaus on sisällytettävä koulutukseen kaikilla asianmukaisilla muodollisen koulutuksen ja epävirallisen oppimisen tasoilla, jotta nuorilla on lisää tietoa työmarkkinavaatimuksista ja heille suodaan paremmat mahdollisuudet niiden osalta ja jotta heitä valmennetaan työelämään.
3.

Fyysisen aktiivisuuden lisäämistä on vauhditettu eri tasoilla ja eri strategioilla, toimintapolitiikoilla ja ohjelmilla, koska tietoisuus terveyttä edistävän liikunnan merkityksestä elämän eri vaiheissa on jatkuvasti parantunut. Eräissä EU:n jäsenvaltioissa on toteutettu merkittäviä toimia, joilla on tarjottu kansalaisille mahdollisuuksia ja kannustusta fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen. Fyysiseen aktiivisuuteen kannustava valistus, jossa liikunta-ala on mukana, voi olla hyödyllistä kansalaisten tavoittamisessa.
4.

Eurooppa 2020 -strategiassa otetaan käyttöön kolme toisiaan tukevaa painopistealuetta, joiden perustana on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu. Osana Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytyneisyyden torjunnan foorumia, joka on strategian lippulaivahanke, viitataan erityisesti tarpeeseen varmistaa sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus niin, että kasvun ja työllisyyden edut jakaantuvat laajalle ja köyhyydessä elävät ja sosiaalisesti syrjäytyneet voivat elää arvokkaasti ja osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan. Siinä mainitaan myös ”Nuoriso” keskeisenä alana, jonka puitteissa Nuoret liikkeellä -hankkeen avulla on määrä parantaa sekä virallisten että epävirallisten koulutusjärjestelmien tuloksia ja helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille.
2.

Vaikka eri tasoilla on tutkittu urheilun taloudellisia vaikutuksia, tuloksia ei yleensä ole voitu vertailla maiden kesken. Nykyään on yhä enemmän näyttöä siitä, että urheilulla on huomattava vaikutus Euroopan talouteen ja että se on tärkeä kasvun ja työllisyyden edistäjä (7), jonka avulla kohennetaan myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta, hyvinvointia ja ”pehmeiden” taitojen kehittämistä (8), joten se myötävaikuttaa selvästi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.
—

Rautateiden tavaraliikennekäytävillä nro 1 ja nro 2 on liityntäkohdat Rotterdamissa, Antwerpenissa ja Baselissa; rautateiden tavaraliikennekäytävillä nro 1 ja nro 8 on liityntäkohdat Rotterdamissa, Antwerpenissa ja Duisburgissa; rautateiden tavaraliikennekäytävillä nro 1 ja nro 6 on liityntäkohta Milanossa; rautateiden tavaraliikennekäytävillä nro 2 ja nro 6 on liityntäkohta Lyonissa ja rautateiden tavaraliikennekäytävillä nro 2 ja nro 4 on liityntäkohta Metzissa.
Näyttöön perustuva poliittinen päätöksenteko: — The London School of Economics and Political Science: Youth Participation in Democratic Life — Flash Eurobarometer 375 - European Youth: Participation in Democratic Life — EACEA - Political Participation and EU Citizenship: Perceptions and Behaviors of Young People

Vuoden 2015 loppupuolisko: (mahd.) Neuvoston päätelmät
Neuvoston päätöslauselma nuorten kannustamisesta osallistumaan demokratiaa edistävään poliittiseen toimintaan Euroopassa

(2015/C 417/02)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN, ERITYISESTI:

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

TOTEAVAT JÄSENNELLYN VUOROPUHELUN OSALTA SEURAAVAA:

KATSOVAT SEURAAVAA:

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI:

Virallinen koulutus ja epävirallinen oppiminen

Paikalliset ja alueelliset osallistumismahdollisuudet

Vaihtoehtoiset muodot ja sähköinen osallistuminen

Vuoropuhelu poliittisten päätöksentekijöiden kanssa

Nuorisotyö ja nuorisojärjestöt

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA:

(1) EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(2) EUVL C 183, 14.6.2014, s. 5.

(3) 12651/15.

(4) Sopimus Euroopan unionin toiminnasta, 2 artikla.

(5) Youth participation in democratic life (Tutkimus nuorten osallistumisesta demokraattiseen toimintaan) – Final Report, London School of Economics, EACEA 2010/03, helmikuu 2013.

(6) Political participation and EU Citizenship: Perceptions and behaviours of young people (Poliittinen osallistuminen ja EU-kansalaisuus: nuorten näkemykset ja käyttäytyminen), EACEA, Euroopan komissio, 2013.

(7) EUVL C 183, 14.6.2014, s. 1.

(8) Asiakirjat 14429/14, 8095/15 ja 12651/15.

LIITE II

NUORISOALAN EUROOPPALAISEN JÄSENNELLYN VUOROPUHELUN PAINOPISTE AJANJAKSOLLA 1. TAMMIKUUTA 2016–30. KESÄKUUTA 2017

Vakiintuneen käytännön mukaan puheenjohtajavaltiot tekevät yhteistyötä viranomaisten ja nuorten välisen jäsennellyn vuoropuhelun yhteydessä. Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteissa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun yleinen temaattinen painopiste ajanjaksolla 1. tammikuuta 2016–30. kesäkuuta 2017 on ”Enabling all young people to engage in a diverse, connected and inclusive Europe – Ready for Life, Ready for Society”. Tämä teema liittyy EU:n nuorisoraporttiin ja siinä otetaan huomioon tulevien kolmen puheenjohtajavaltion järjestämän ennakkokuulemisvaiheen aikana saatu palaute. Tämä yhteinen teema takaa työn jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden kolmen puheenjohtajavaltion toimikausien aikana EU:n nuorisoalan työsuunnitelman 2016–2018 mukaisesti.
102.

EU ja sen jäsenvaltiot harjoittavat runsaasti julkista kehitysyhteistyötä. Viime vuosina niiden osuus on ollut yli puolet maailmassa vuosittain annetusta julkisesta kehitysavusta. Vaikka julkisen kehitysavun määrä on kehitysmaiden kannalta yleisesti ottaen pieni, se on pääasiallinen rahoituksen lähde köyhimmille maille ja vähiten kehittyneille maille, joilta puuttuvat maan omat valmiudet hankkia rahoitusta muista lähteistä. Julkisella kehitysavulla voidaan myös saada liikkeelle muita toteutuskeinoja, erityisesti kotimaista julkista rahoitusta ja yksityisen sektorin investointeja ja myös tiede-, teknologia- ja innovointialan toimintaa.
—

Asiantuntijaedustajan toimikausi on kolme vuotta paitsi, jos hän jättää jäsenvaltiossaan ministeritason tehtävänsä. Siinä tapauksessa aloitetaan uusi nimeämismenettely. Asiantuntijaedustaja jatkaa tehtävässään, kunnes uusi nimeämismenettely on saatettu päätökseen. Toimikausi on yhdenmukainen WADAn sääntöjen kanssa, ja se on joka tapauksessa rajattu enintään kolmeen kauteen.