FI Euroopan unionin virallinen lehti L 52/1

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – Luokan M2 tai M3 ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2018/237]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarja 1, täydennys 07 – Voimaantulopäivä: 22. kesäkuuta 2017

Muutossarjan 07 oikaisu 1

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

2. Määritelmät

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Hyväksyntä

5. Vaatimukset

6. Ajoneuvo- tai korityypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

7. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

8. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

9. Tuotannon lopettaminen

10. Siirtymämääräykset

11. Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

12. Varattu

LIITTEET

1 Osa 1 – Hyväksyntäasiakirjat – ilmoituslomakkeiden mallit Osa 2 – Ilmoitukset

2 Hyväksyntämerkit

3 Vaatimukset, jotka kaikkien ajoneuvojen on täytettävä

4 Selittävät kaaviot

5 (Varattu)

6 Ohjeet konekäyttöisten ovien sulkemisvoimien ja konekäyttöisten luiskien reaktiovoimien mittaamiseksi

7 Vaihtoehtoiset vaatimukset alaluokkien A ja B ajoneuvoille

8 Liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetut tilat ja heidän pääsynsä ajoneuvoon

9 (Varattu)

10 Erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntä ja erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksyntä

11 Massat ja mitat

12 Johdinautoja koskevat lisäturvavaatimukset

13 Osa 1 – Komponenttina hyväksytty palontukahdutusjärjestelmä Osa 2 – Erityiseen moottoritilaan asennettu palontukahdutusjärjestelmä

1. SOVELTAMISALA

1.1 Tätä sääntöä sovelletaan kaikkiin yksikerroksisiin, kaksikerroksisiin, jäykkiin tai nivellettyihin luokan M2 tai M3 ajoneuvoihin. (1)

1.2 Tämän säännön vaatimuksia ei kuitenkaan sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin:

1.2.1 henkilöiden, esimerkiksi vankien, turvakuljetukseen suunnitellut ajoneuvot

1.2.2 erityisesti loukkaantuneiden tai sairaiden kuljettamiseen suunnitellut ajoneuvot (ambulanssit)

1.2.3 maastoajoneuvot

1.2.4 erityisesti koululaisten kuljetukseen suunnitellut ajoneuvot.

1.3 Tämän säännön vaatimuksia sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin ainoastaan, jos ne ovat niiden suunnitellun käytön ja toiminnan mukaisia:

1.3.1 poliisivoimien käyttöön, turvallisuuskuljetuksiin ja asevoimien käyttöön suunnitellut ajoneuvot

1.3.2 ajoneuvot, joissa on ainoastaan niiden paikallaan ollessa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia ja jotka on suunniteltu kuljettamaan enintään 8 henkilöä (kuljettajan lisäksi) ajoneuvon ollessa liikkeessä. Esimerkkejä näistä ajoneuvoista ovat kirjastoautot, uskonnollisiin tilaisuuksiin käytettävät ajoneuvot ja edustustiloina käytettävät ajoneuvot. Kyseisten ajoneuvojen istuinten, jotka on tarkoitettu käytettäviksi ajoneuvon ollessa liikkeessä, on oltava selvästi käyttäjien tunnistettavissa.

1.4 Ennen kuin asianmukaiset määräykset on lisätty, mikään tässä säännössä sanottu ei estä sääntöä soveltavaa sopimuspuolta asettamasta alueellaan rekisteröitäville ajoneuvoille vaatimuksia, jotka koskevat ajoneuvoon sisäisesti tai ulkoisesti asennettavien kuulutuksiin ja/tai näyttöruutuihin perustuvien, reittiä ja/tai määränpäätä osoittavien laitteiden asennusta ja teknisiä ominaisuuksia.

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1 ’Ajoneuvolla’ tarkoitetaan luokan M2 tai M3 moottoriajoneuvoa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 1.

2.1.1 Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi useammalle kuin 22 matkustajalle, on kolme ajoneuvoalaluokkaa:

2.1.1.1 Alaluokka I: ajoneuvot, joihin on rakennettu alueet seisoville matkustajille siten, että matkustajien usein toistuva sisään- ja uloskäynti on mahdollista

2.1.1.2 Alaluokka II: ajoneuvot, jotka on rakennettu pääasiassa istuvien matkustajien kuljetukseen ja suunniteltu siten, että seisovien matkustajien kuljetus käytävällä ja/tai alueella, jonka koko on enintään kahdelle kaksoisistuimelle varattu tila, on mahdollista.

2.1.1.3 Alaluokka III: ajoneuvot, jotka on rakennettu yksinomaan istuvien matkustajien kuljetukseen.

2.1.1.4 Ajoneuvon voidaan katsoa kuuluvan useampaan kuin yhteen alaluokkaan. Tällöin se voidaan hyväksyä jokaisessa sitä vastaavassa alaluokassa.

2.1.2 Niiden ajoneuvojen osalta, joissa on tilaa kuljettajan lisäksi enintään 22 matkustajalle, on kaksi ajoneuvoalaluokkaa:

2.1.2.1 Alaluokka A: ajoneuvot, jotka on suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvassa ajoneuvossa on istuimia, ja sen on oltava varustettu seisovia matkustajia varten.

2.1.2.2 Alaluokka B: ajoneuvot, joita ei ole suunniteltu kuljettamaan seisovia matkustajia; tähän alaluokkaan kuuluvaa ajoneuvoa ei ole varustettu seisovia matkustajia varten.

2.1.3 ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta. Kunkin osan matkustamojen on oltava yhteydessä toisiinsa siten, että matkustajat voivat liikkua vapaasti osien välillä. Jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita.

2.1.3.1 ’Kaksikerroksisella nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka koostuu kahdesta tai useammasta toisiinsa nivelletystä jäykästä osasta ja jonka kunkin osan matkustamot ovat yhteydessä toisiinsa ainakin yhdessä kerroksessa niin, että matkustajat voivat liikkua vapaasti niiden välillä. Jäykät osat on liitetty pysyvästi toisiinsa siten, että niiden erottaminen on mahdollista ainoastaan käyttämällä tavallisesti vain korjaamoilla olevia laitteita.

2.1.4 ’Matalalattia-ajoneuvolla’ tarkoitetaan alaluokan I, II tai A ajoneuvoa, jossa vähintään 35 prosenttia seisoville matkustajille varatusta alueesta (nivelajoneuvojen etuosassa tai kaksikerroksisten ajoneuvojen alakerroksessa) muodostaa alueen, jossa ei ole askelmia ja josta pääsee vähintään yhdelle käyttöovelle.

2.1.5 ’Korilla’ tarkoitetaan erillistä teknistä yksikköä, joka käsittää ajoneuvon kaikki sisäiset ja ulkoiset erityisvarusteet.

2.1.6 ’Kaksikerroksisella ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa matkustajille tarkoitetut tilat on järjestetty ainakin yhdessä osassa kahteen päällekkäin olevaan tasoon ja jonka ylemmässä kerroksessa ei ole seisoville matkustajille varattua tilaa.

2.1.7 ’Erillisellä teknisellä yksiköllä’ tarkoitetaan ajoneuvon osaksi tarkoitettua laitetta, joka voidaan tyyppihyväksyä erikseen mutta ainoastaan yhteen tai useampaan määrättyyn ajoneuvotyyppiin kuuluvana.

2.1.8 ’Johdinautolla’ tarkoitetaan sähkökäyttöistä ajoneuvoa, joka saa käyttövoiman yläpuolellaan olevista ajolangoista. Tässä säännössä mukaan luetaan myös ajoneuvot, joissa on sisäänrakennettu lisävoimanlähde (kaksitoimiajoneuvot) tai väliaikainen ulkoinen ohjaus (pakko-ohjatut johdinautot).

2.1.9 ’Katottomalla ajoneuvolla’ (2) tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa ei ole kerroksen tai sen osan kattavaa kattoa. Kaksikerroksisen ajoneuvon tapauksessa kyse on ylemmästä kerroksesta. Mihinkään luokkaan kuuluvan ajoneuvon katottomassa kerroksessa ei saa olla seisoville matkustajille tarkoitettuja tiloja.

2.2 Tyyppien määritelmät

2.2.1 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien keskeisten seikkojen osalta:

a) korin valmistaja

b) alustan valmistaja

c) ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa)

d) korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen)

e) korityyppi, jos kori on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä.

2.2.2 ’Korityypillä’ tarkoitetaan erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksynnän yhteydessä sellaisten korien luokkaa, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:

a) korin valmistaja

b) ajoneuvokonsepti (> 22 matkustajaa tai ≤ 22 matkustajaa)

c) korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen)

d) täysin varustetun ajoneuvon korin massa 10 prosentin tarkkuudella

e) ajoneuvotyypit, joihin korityyppi voidaan asentaa.

2.2.3 ’Palontukahdutusjärjestelmän tyypillä’ tarkoitetaan komponentin tyyppihyväksynnässä järjestelmiä, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien seikkojen osalta:

a) palontukahdutusjärjestelmän valmistaja

b) sammute

c) käytettävien purkupisteiden tyyppi (esim. suuttimen, sammutteentuottimen tai sammutteen purkuputken tyyppi)

d) mahdollisen ponnekaasun tyyppi.

2.3 ’Ajoneuvon, erillisen teknisen yksikön tai komponentin hyväksynnällä’ tarkoitetaan kohdassa 2.2 määritellyn ajoneuvo-, kori- tai komponenttityypin hyväksyntää ottaen huomioon tässä säännössä eritellyt rakenteelliset piirteet.

2.4 ’Korirakenteella’ tarkoitetaan korin sitä osaa, joka myötävaikuttaa ajoneuvon lujuuteen ajoneuvon kaatuessa.

2.5 ’Käyttöovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu matkustajien käyttöön tavallisissa olosuhteissa kuljettajan istuessa.

2.6 ’Pariovella’ tarkoitetaan ovea, jonka ansiosta ajoneuvossa on kaksi sisäänkäyntiä tai kahta sisäänkäyntiä vastaava sisäänkäynti.

2.7 ’Liukuovella’ tarkoitetaan ovea, joka voidaan avata tai sulkea ainoastaan liu'uttamalla sitä yhtä tai useampaa suoraa tai lähes suoraa kiskoa pitkin.

2.8 ’Hätäovella’ tarkoitetaan ovea, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan poikkeuksellisesti ja erityisesti hätätilanteessa.

2.9 ’Hätäikkunalla’ tarkoitetaan ikkunaa, ei välttämättä lasi-ikkunaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien uloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa.

2.10 ’Kaksi- tai useampiosaisella ikkunalla’ tarkoitetaan hätäikkunaa, joka silloin, kun sen jakaa kahteen tai useampaan osaan kuvitteellisilla pystyviivoilla tai -tasoilla, koostuu kahdesta tai useammasta osasta, joista jokainen täyttää tavanomaista hätäikkunaa koskevat kokoon ja pääsyyn liittyvät vaatimukset.

2.11 ’Hätäluukulla’ tarkoitetaan katossa tai lattiassa olevaa aukkoa, joka on tarkoitettu käytettäväksi matkustajien varauloskäyntinä ainoastaan hätätilanteessa.

2.12 ’Varauloskäynnillä’ tarkoitetaan hätäovea, -ikkunaa tai -luukkua.

2.13 ’Uloskäynnillä’ tarkoitetaan käyttöovea, kerrostenvälistä tai varauloskäynnille johtavaa portaikkoa taikka varauloskäyntiä.

2.14 Lattia tai kerros:

2.14.1 ’Lattialla’ tarkoitetaan korin sitä osaa, jonka yläpinta kannattaa seisovia matkustajia, istuvien matkustajien, kuljettajan ja mahdollisten henkilökunnan jäsenten jalkoja ja joka voi kannattaa istuinkiinnityksiä.

2.14.2 ’Kerroksella’ tarkoitetaan lattian sitä osaa, joka on tarkoitettu ainoastaan matkustajille.

2.15 ’Käytävällä’ tarkoitetaan tilaa, jota pitkin matkustajat pääsevät istuimelta tai istuinriviltä tai pyörätuolin käyttäjille tarkoitetulta erityisalueelta toiselle istuimelle tai istuinriville tai pyörätuolin käyttäjille tarkoitetulle erityisalueelle tai sisäänkäynnille käyttöovelta tai käyttöovelle, kerrostenväliseltä portaikolta tai portaikolle sekä seisoville matkustajille varatulta alueelta tai alueelle. Siihen eivät kuulu seuraavat:

2.15.1 kunkin istuimen eteen 300 mm:n etäisyydelle ulottuva tila paitsi siinä tapauksessa, että sivuittain oleva istuin on sijoitettu pyöränkotelon yläpuolelle, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin (ks. liite 4, kuva 25)

2.15.2 askelmien tai portaikon yläpuolella oleva tila (paitsi jos askelman pinta jatkuu käytävän tai sisäänkäynnin pintana)

2.15.3 mikään tila, josta pääsee ainoastaan yhdelle istuimelle tai istuinriville tai kahdelle vastakkain olevalle poikittaisistuimelle tai istuinriville.

2.16 ’Sisäänkäynnillä’ tarkoitetaan tilaa, joka jatkuu käyttöovelta sisälle ajoneuvoon ylimmän askelman uloimpaan reunaan (käytävän reunaan), kerrostenväliseen portaikkoon tai varauloskäynnille johtavaan portaikkoon. Jos ovella ei ole askelmaa, sisäänkäynniksi katsotaan tila, joka mitataan liitteen 3 kohdan 7.7.1 mukaisesti 300 mm:n etäisyydelle testimittausvälineen sisäpinnan alkuasennosta.

2.17 ’Ohjaamolla’ tarkoitetaan hätätilanteita lukuun ottamatta yksinomaan kuljettajan käyttöön tarkoitettua tilaa, jossa ovat kuljettajan istuin, ohjauspyörä, hallintalaitteet, mittarit ja muut ajoneuvon kuljettamisessa ja muussa käyttämisessä tarvittavat laitteet.

2.18 ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen kuormaamattoman ajoneuvon massaa koreineen ja kytkentälaitteineen, jos kyseessä on vetoajoneuvo, tai alustan ja ohjaamon yhteismassaa, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna jäähdytysneste, öljyt, 90 prosenttia polttoaineesta, 100 prosenttia muista nesteistä kuin jätevesistä, työkalut, varapyörä ja kuljettaja (75 kg), ja linja-autojen osalta henkilökunnan jäsenen massa (75 kg), jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle).

2.19 ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja suorituskykyyn. Suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käytetään ajoneuvon luokan määrittämiseksi.

2.20 ’Matkustajalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole kuljettaja eikä henkilökunnan jäsen.

2.21 ’Liikuntaesteisellä matkustajalla’ tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden on erityisen vaikea käyttää julkisia liikennevälineitä, kuten vammaisia (aistivammaiset, kehitysvammaiset ja pyörätuolin käyttäjät mukaan luettuina), raajavammaisia, pienikokoisia henkilöitä, painavien matkatavaroiden kanssa matkustavia, vanhuksia, raskaana olevia naisia, kärrylaukkua kuljettavia henkilöitä sekä lasten kanssa liikkuvia henkilöitä (rattaissa istuvat lapset mukaan luettuina).

2.22 ’Pyörätuolin käyttäjällä’ tarkoitetaan henkilöä, joka sairauden tai vamman vuoksi käyttää liikkumiseen pyörätuolia.

2.23 ’Henkilökunnan jäsenellä’ tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtävänä on toimia apukuljettajana tai mahdollisena avustajana.

2.24 ’Matkustamolla’ tarkoitetaan matkustajien käyttöön tarkoitettua tilaa, ei kuitenkaan tilaa, jossa on kiinteitä laitteistoja, kuten baareja, pienoiskeittiöitä, WC-tiloja tai matkatavara- tai tavaratiloja.

2.25 ’Konekäyttöisellä käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, joka toimii ainoastaan muulla kuin lihasenergialla ja jonka avaamista ja sulkemista ohjaa kuljettaja tai henkilökunnan jäsen kauko-ohjauksella, jos se ei tapahdu automaattisesti.

2.26 ’Automaattisella käyttöovella’ tarkoitetaan konekäyttöistä käyttöovea, joka voidaan avata (muutoin kuin hätätilanteessa käytettävillä hallintalaitteilla) vasta sen jälkeen, kun matkustaja on käyttänyt hallintalaitetta ja kuljettaja on aktivoinut hallintalaitteet, ja joka sulkeutuu tämän jälkeen automaattisesti.

2.27 ’Ajonestolaitteella’ tarkoitetaan automaattista laitetta, joka estää ajoneuvon liikkeelle lähdön pysähdyksen jälkeen, kun jokin ovista ei ole täysin sulkeutunut.

2.28 ’Kuljettajan ohjaamalla käyttöovella’ tarkoitetaan käyttöovea, jonka tavallisesti avaa ja sulkee kuljettaja.

2.29 ’Ensisijaisesti liikuntaesteisille matkustajille tarkoitetulla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, jossa on ylimääräistä tilaa liikuntaesteistä matkustajaa varten ja joka on merkitty tätä tarkoitusta varten.

2.30 ’Ajoneuvoon pääsyä helpottavalla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, jonka avulla helpotetaan pääsyä ajoneuvoon pyörätuolia käyttäen, esimerkiksi hissiä tai luiskaa.

2.31 ’Niiausjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jolla ajoneuvon koria lasketaan kokonaan tai osittain suhteessa tavanomaiseen kulkuasentoon.

2.32 ’Hissillä’ tarkoitetaan laitetta tai järjestelmää, jossa on nostosilta, jota voidaan nostaa tai laskea siten, että matkustajat voivat siirtyä matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän välillä.

2.33 ’Luiskalla’ tarkoitetaan laitetta, joka yhdistää matkustamon lattian ja maanpinnan tai jalkakäytävän. Käyttöasennossa siihen kuuluu pinta, joka voi liikkua osana luiskan käyttämistä tai olla käyttövalmiina vain luiskan ollessa käyttöasennossa ja jonka yli pyörätuolin on tarkoitus kulkea.

2.34 ’Siirrettävällä luiskalla’ tarkoitetaan luiskaa, joka voidaan irrottaa ajoneuvon rakenteesta ja jota kuljettaja tai henkilökunnan jäsen voi käyttää.

2.35 ’Irrotettavalla istuimella’ tarkoitetaan istuinta, joka voidaan helposti irrottaa ajoneuvosta.

2.36 ’Etuosalla’ ja ’takaosalla’ tarkoitetaan ajoneuvon etuosaa tai takaosaa tavanomaisen kulkusuunnan mukaisesti, ja termit ’edessä oleva’, ’etummainen’, ’takana oleva’ ja ’takimmainen’ on ymmärrettävä vastaavasti.

2.37 ’Kerrostenvälisellä portaikolla’ tarkoitetaan portaikkoa, joka yhdistää yläkerroksen ja alakerroksen.

2.38 ’Erillisellä osastolla’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa tilaa, jossa matkustajat tai henkilökunnan jäsenet voivat olla ajoneuvon ollessa käytössä ja joka on erillään matkustajien tai henkilökunnan muista tiloista, paitsi jos tilan väliseinä on sellainen, että matkustajilla on näköyhteys seuraavaan matkustajatilaan, ja jos tila on yhdistetty muihin tiloihin käytävällä, jossa ei ole ovia.

2.39 ’Varauloskäynnille johtavalla portaikolla’ tarkoitetaan yläkerroksesta lähtevää portaikkoa, joka päättyy hätäovelle.

2.40 ’Käyttöoven valaistuksella’ tarkoitetaan ajoneuvon valaistuslaitteita, jotka on suunniteltu valaisemaan käyttöovien ja pyörien seutua ajoneuvon ulkopuolella.

2.41 ’Yölukitusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka avulla ajoneuvon käyttö- ja hätäovet voidaan lukita.

2.42 ’Hätävalaistusjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka tarjoaa vähimmäistasoisen valaistuksen, jonka avulla matkustajat voivat turvallisesti poistua, varauloskäynnit mukaan luettuina.

2.43 ’Turvaopasteella’ tarkoitetaan visuaalisista elementeistä koostuvaa kokoonpanoa, jolla annetaan turvallisuuteen liittyvä viesti.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Hakemuksen, joka koskee

a) ajoneuvotyypin,

b) erillisen teknisen yksikön tyypin,

c) erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korityypillä varustetun ajoneuvotyypin tai

d) komponenttityypin

hyväksyntää sen rakenteellisten ominaisuuksien osalta, jättää valmistaja tai valmistajan valtuuttama edustaja.

3.2 Jos hyväksyntähakemus koskee ajoneuvoa, joka on valmistettu asentamalla alustaan jo tyyppihyväksytty kori, valmistajalla tarkoitetaan kokoajaa.

3.3 Rakenteellisia piirteitä koskevan ilmoituslomakkeen malli on liitteen 1 osassa 1 seuraavasti:

3.3.1 Lisäys 1: ajoneuvotyyppi

3.3.2 Lisäys 2: korityyppi

3.3.3 Lisäys 3: erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustettu ajoneuvotyyppi.

3.3.4 Lisäys 4: palontukahdutusjärjestelmän tyyppi.

3.4 Jos hakemus koskee ajoneuvotyypin hyväksyntää, valmistajan on toimitettava myös seuraavat asiakirjat (tapauksen mukaan):

3.4.1 Asennetun palontukahdutusjärjestelmän tiedot: 3.4.1.1 jos kyse on komponenttina hyväksyttävästä palontukahdutusjärjestelmästä, hyväksyntäilmoituslomakkeen kopio (liite 1, osa 2, lisäys 4) ja selvitys palontukahdutusjärjestelmän asennuksesta (ks. liitteen 3 kohta 7.5.1.5.4.2), tai 3.4.1.2 jos kyse on erityiseen moottoritilaan asennetusta palontukahdutusjärjestelmästä, selvitys palontukahdutusjärjestelmän asennuksesta (ks. liitteen 3 kohta 7.5.1.5.4.2) sekä liitteen 13 osan 2 kohdassa 1.3 vaaditut asiakirjat.

3.5 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavat ajoneuvot, korit tai palontukahdutusjärjestelmät.

4 HYVÄKSYNTÄ

4.1 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo, kori tai palontukahdutusjärjestelmä vastaa kohdan 5 vaatimuksia, on kyseiselle ajoneuvon, korin tai palontukahdutusjärjestelmän tyypille annettava tyyppihyväksyntä.

4.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 07, mikä vastaa muutossarjaa 07) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle kohdassa 2.2 tarkoitetulle ajoneuvon, korin tai palontukahdutusjärjestelmän tyypille.

4.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvon, korin tai palontukahdutusjärjestelmän tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4 Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen ajoneuvoon, koriin tai palontukahdutusjärjestelmään on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:

4.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (3) jotka ovat ympyrän sisällä

4.4.2 kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero

4.4.3 lisätunnus, joka koostuu niitä alaluokkia merkitsevistä roomalaisista numeroista, joita varten ajoneuvo tai kori on hyväksytty. Erillisenä hyväksytyssä korissa on lisäksi oltava merkittynä S-kirjain.

4.5 Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen mukaiset muut merkit, joiden perusteella hyväksyntä on myönnetty tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määrätyn tunnuksen oikealle puolelle.

4.6 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7 Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tai korin tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

Hyväksyntämerkki on sijoitettava palontukahdutusjärjestelmän päärakenneosaan. Merkin ei tarvitse olla näkyvissä, kun järjestelmä on asennettu ajoneuvoon.

4.8 Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5. VAATIMUKSET

5.1 Kaikkien ajoneuvojen on täytettävä tämän säännön liitteessä 3 esitetyt vaatimukset. Erikseen hyväksytyn korin on oltava liitteen 10 mukainen. Liitteen 10 mukaisesti hyväksytyllä korilla varustettu ajoneuvo hyväksytään liitteen 3 mukaisesti. Erikseen hyväksyttyjen palontukahdutusjärjestelmien on oltava liitteen 13 osan 1 mukaisia. Kun kyse on sellaisen ajoneuvon hyväksynnästä, jossa palontukahdutusjärjestelmä on asennettu erityiseen moottoritilaan, sen on täytettävä liitteen 13 osan 2 vaatimukset.

5.2 Alaluokkaan I kuuluvien ajoneuvojen on oltava liitteessä 8 esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti sellaisia, että liikuntaesteiset ja ainakin yksi pyörätuolia käyttävä henkilö ja yhdet kokoon taittamattomat lastenvaunut tai lastenrattaat pääsevät niihin. Alaluokan I jäykissä ajoneuvoissa voidaan pyörätuolille varattu tila yhdistää kokoon taittamattomille lastenrattaille tai lastenvaunuille varattuun tilaan. Alue on tällöin varustettava alueelle tai sen viereen kiinnitetyillä merkeillä, joissa on seuraava teksti taikka sitä vastaava teksti tai kuvamerkki:

”Anna tarvittaessa paikka pyörätuolin käyttäjälle”.

5.3 Sopimuspuolet voivat vapaasti valita sopivimman ratkaisun, jolla helpotetaan pääsyä muihin kuin alaluokkaan I kuuluviin ajoneuvoihin. Jos kuitenkin muita kuin alaluokan I ajoneuvoja varustetaan liikuntaesteisille ja/tai pyörätuolin käyttäjille tarkoitetuilla ominaisuuksilla tai laitteilla, näiden on oltava liitteessä 8 esitettyjen asiaankuuluvien vaatimusten mukaiset.

5.4 Tämän säännön vaatimukset eivät estä sopimuspuolen kansallisia viranomaisia täsmentämästä, että tietyt toimintatyypit on varattu ajoneuvoille, jotka on varustettu liikuntaesteisiä matkustajia varten liitteen 8 mukaisesti.

5.5 Jollei toisin ilmoiteta, kaikki mittaukset on tehtävä ajoneuvon ollessa massaltaan ajokuntoinen sekä paikoillaan tasaisella ja vaakasuoralla alustalla tavanomaisessa ajokunnossa. Jos ajoneuvossa on niiausjärjestelmä, sen on oltava asennossa, jossa ajoneuvo on tavanomaisessa ajokorkeudessaan. Jos kyseessä on korin hyväksyminen erillisenä teknisenä yksikkönä, valmistajan on ilmoitettava korin asento suhteessa tasaiseen vaakasuoraan alustaan.

5.6 Vaikka tässä säännössä edellytettäisiin, että ajoneuvon jokin pinta on vaakasuorassa tai tietyssä kulmassa ajoneuvon ollessa massaltaan ajokunnossa, pinta voi ylittää tämän kaltevuuden tai olla kalteva ajoneuvon ollessa massaltaan ajokunnossa, jos ajoneuvossa on mekaaninen jousitus, edellyttäen, että kyseinen edellytys täyttyy ajoneuvon ollessa valmistajan ilmoittamassa kuormitustilassa. Jos ajoneuvossa on niiausjärjestelmä, se ei saa olla käytössä.

6. AJONEUVO- TAI KORITYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

6.1 Ajoneuvon, korin tai palontukahdutusjärjestelmän tyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen tyypin. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

6.1.1 katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo, kori tai palontukahdutusjärjestelmä joka tapauksessa edelleen täyttää vaatimukset, tai

6.1.2 vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

6.2 Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen ja erittely muutoksista annetaan tämän säännön kohdassa 4.3 tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

6.3 Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

7. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) esitettyjen määräysten sekä seuraavien vaatimusten mukaisia:

7.1 Tämän säännön mukaisesti hyväksytyt ajoneuvot, korit ja palontukahdutusjärjestelmät on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä kohdassa 5 määrätyt vaatimukset.

7.2 Tyyppihyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt tyyppihyväksynnän, voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Yleensä nämä tarkastukset tehdään kahden vuoden välein.

8. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

8.1 Ajoneuvon, korin tai palontukahdutusjärjestelmän tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 5 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta.

8.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

9. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvon, korin tai palontukahdutusjärjestelmän tyypin valmistamisen, hänen on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 osassa 2 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

10. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

10.1 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 04 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä antamasta hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

10.2 Kun muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

10.3 Kun tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen hyväksynnän ja ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 04 vaatimuksia.

10.4 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta ajoneuvon hyväksyntää, joka on myönnetty tämän säännön muutossarjan 03 mukaisesti, jos ajoneuvoon ei sovelleta muutossarjaa 04.

10.5 Kohtien 10.2 ja 10.3 määräyksistä riippumatta ne säännön aiempiin muutossarjoihin perustuvat ajoneuvojen, joita muutossarja 04 ei koske, hyväksynnät ovat edelleen voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

10.6 Mikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa muutossarjan 05 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä hyväksyntää tämän säännön perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

10.7 Kun muutossarjan 05 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää hyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 05.

10.8 Kun tämän säännön muutossarjan 05 voimaantulopäivästä on kulunut 36 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen hyväksynnän ja ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) ajoneuvolta, joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 05 vaatimuksia.

10.9 Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on riippumatta kohtien 10.7 ja 10.8 määräyksistä edelleen hyväksyttävä sellaiset tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat aiempiin muutossarjoihin ja joita muutossarja 05 ei koske.

10.10 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta sellaisen ajoneuvon hyväksyntää, joita muutossarja 05 ei koske.

10.11 Kun muutossarjan 06 voimaantulopäivästä on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää tyyppihyväksynnän vain, jos hyväksyttäväksi esitetty ajoneuvotyyppi noudattaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06.

10.12 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön muutossarjan 05 mukaisesti.

10.13 Kun tämän säännön muutossarjan 06 voimaantulopäivästä on kulunut 60 kuukautta, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten ei tarvitse hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on tyyppihyväksytty tämän säännön muutossarjan 05 mukaisesti.

10.14 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muutossarjan 07 virallisen voimaantulopäivän jälkeen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

10.15 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. syyskuuta 2020 alkaen myöntää hyväksynnän alaluokkien I ja II ajoneuvotyypeille vain, jos hyväksyttävänä oleva ajoneuvotyyppi vastaa tämän säännön vaatimuksia, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07.

10.16 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.

10.17 Syyskuun 1. päivästä 2021 alkaen tätä sääntöä soveltavilla sopimuspuolilla ei ole velvollisuutta hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten alaluokan I tai II ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 06 mukaisesti.

10.18 Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on riippumatta kohtien 10.14 ja 10.16 määräyksistä edelleen hyväksyttävä muutossarjan 06 mukaisesti sellaisille ajoneuvoille myönnetyt tyyppihyväksynnät, joita muutossarja 07 ei koske.

11. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

12. VARATTU

(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Kansalliset viranomaiset voivat vahvistaa sääntöjä tällaisten ajoneuvojen käytölle.

(3) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/Annex 3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

LIITE 1 OSA 1 Lisäys 1 HYVÄKSYNTÄASIAKIRJAT Ilmoituslomakkeiden mallit Luokan M2 tai M3 ajoneuvojen yleisen rakenteen tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen ilmoituslomakkeen malli Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-koossa tai A4-kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi: … 1.2.1 Alusta: … 1.2.2 Kori / koko ajoneuvo: … 1.3 Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (b): … 1.3.1 Alusta: … 1.3.2 Kori / koko ajoneuvo: … 1.3.3 Merkinnän sijainti … 1.3.3.1 Alusta: … 1.3.3.2 Kori / koko ajoneuvo: … 1.4 Ajoneuvoluokka (c): … 1.5 Valmistajan nimi ja osoite: … 1.6 Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 2. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: … 2.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: … 2.3 Akselien ja pyörien määrä: … 2.3.1 Paripyörillä varustettujen akselien määrä ja sijainti: … 2.3.2 Ohjaavien akselien määrä ja sijainti: … 2.4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 2.5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): … 2.6 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2.7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): … 2.8 Ohjauksen kätisyys: 2.8.1 Ajoneuvo on varustettu ajettavaksi oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (1) liikenteessä. 2.9 Ilmoitetaan, onko ajoneuvo tarkoitettu vetämään perävaunua ja onko perävaunu puoliperävaunu, vetoaisalla varustettu perävaunu vai keskiakseliperävaunu … 3. MASSAT JA MITAT (E) (KG JA MM) (VIITATAAN PIIRROKSIIN TARVITTAESSA) 3.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) (f): … 3.2 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) … 3.2.1 Alustat, joissa on kori 3.2.1.1 Pituus (j): … 3.2.1.2 Leveys (k): … 3.2.1.3 Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 3.2.1.4 Etuylitys (m): … 3.2.1.5 Takaylitys (n): … 3.3 Ajoneuvon painopisteen sijainti teknisesti suurimmalla sallitulla kuormalla pituus-, sivu- ja pystysuunnassa: … 3.4 Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin luokkaan M1 kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle) (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.4.1 Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.5 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (y) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.5.1 Tämän massan jakautuminen akseleille (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.6 Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselikuormitus/-massa: … 3.7 Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: … 3.7.1 moottoriajoneuvossa: … 4. KORI 4.1 Korityyppi yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (1) 4.2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: … 4.3 Palontukahdutusjärjestelmä 4.3.1 Palontukahdutusjärjestelmän merkki ja tyyppi: … 4.3.2 Palontukahdutusjärjestelmän tyyppihyväksyntänumero (jos on): … 4.3.3 Erityiseen moottoritilaan tarkoitettu palontukahdutusjärjestelmä (tapauksen mukaan) (2): 4.3.3.1 Sammute (merkki ja tyyppi): … 4.3.3.2 Sammutteen massa: … 4.3.3.3 Purkupisteiden tyyppi: … 4.3.3.4 Purkupisteiden lukumäärä: … 4.3.3.5 Mahdollisen ponnekaasun tyyppi: 5. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 5.1 Ajoneuvon alaluokka (I, II, III, A, B): 5.2 Matkustajille varattu alue (m2): … 5.2.1 Kokonaisalue (So): … 5.2.2 Yläkerros (Soa) (1): … 5.2.3 Alakerros (Sob) (1): … 5.2.4 Seisovia matkustajia varten (S1): … 5.3 Matkustajien määrä (istuvat ja seisovat): … 5.3.1 Kokonaismäärä (N) (3) (4): … 5.3.2 Yläkerros (Na) (1) (3) (4): … 5.3.3 Alakerros (Nb) (1) (3) (4): … 5.4 Matkustajien määrä (istuvat) (2): … 5.4.1 Kokonaismäärä (A) (3) (4): … 5.4.2 Yläkerros (Aa) (1) (3) (4): … 5.4.3 Alakerros (Ab) (1) (3) (4): … 5.5 Henkilökunnan jäsenen istuin: kyllä/ei (1) 5.6 Käyttöovien määrä: … 5.7 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, hätäluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko): … 5.7.1 Yhteensä: … 5.7.2 Yläkerros (1): … 5.7.3 Alakerros (1): … 5.8 Matkatavaratilojen koko (m3): … 5.9 Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): … 5.10 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. luiskat, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: … 6. JOHDINAUTOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 6.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 6.1.1 Lämpötila … 6.1.2 Ilmankosteus … 6.1.3 Ilmanpaine … 6.1.4 Korkeus merenpinnasta … 6.2 Ajoneuvo 6.2.1 Mitat navat lukittuina … 6.2.2 Syöttö … 6.2.3 Ajolangan nimellisjännite (V) … 6.2.4 Ajoneuvon nimellisvirta (A), mukaan luettuina apumoottorit, ilmastointi … 6.2.5 Suorituskyky … 6.2.6 Suurin nopeus (km/h: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.7 Suurin kaltevuus (%: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.8 Päävirtapiirien kuvaus … 6.2.9 Piirikaaviot … 6.2.10 Turvatoimet (yleiskaaviot ja -piirustukset) … 6.2.11 Eristyksen valvonta (jos on) … 6.2.12 Valvontalaitteen merkki ja tyyppi … 6.2.13 Valvontaperiaate ja sen kuvaus … 6.2.14 Komponenttien eristystasojen kuvaus … 6.3 Sähkömoottori 6.3.1 Sähkömoottorin merkki ja tyyppi … 6.3.2 Tyyppi (käämitys, magnetointi) … 6.3.3 Suurin tuntiteho / jatkuva teho (kW) … 6.3.4 Nimellisjännite (V) … 6.3.5 Nimellisvirta (A) … 6.3.6 Nimellistaajuus (Hz) … 6.3.7 Sijainti ajoneuvossa … 6.4 Tehoelektroniikka 6.4.1 Vaihtosuuntaajan merkki ja tyyppi … 6.4.2 Suurin jatkuva teho … 6.4.3 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.4 24 V:n akun laturin merkki ja tyyppi … 6.4.5 Suurin jatkuva teho … 6.4.6 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.7 Kolmivaihevaihtovirtalähteen merkki ja tyyppi … 6.4.8 Suurin jatkuva teho … 6.4.9 Jäähdytysjärjestelmä … 6.5 Itsenäisen käytön voimanlähde: 6.5.1 Varastointijärjestelmä … 6.5.2 Akku/superkondensaattorit … 6.5.3 Varastointijärjestelmän merkki ja tyyppi … 6.5.4 Paino (kg) … 6.5.5 Kapasiteetti (Ah) … 6.5.6 Sijainti ajoneuvossa … 6.5.7 Ohjausyksikön merkki ja tyyppi … 6.5.8 Laturin merkki ja tyyppi … 6.5.9 Nimellisjännite (V) / pienin jännite (V) / jännite latauksen lopussa (V) … 6.5.10 Nimellisvirta (A) / suurin purkausvirta (A), suurin latausvirta (A) … 6.5.11 Kaavio käytöstä, ohjauksesta ja turvallisuudesta … 6.5.12 Latausjaksojen ominaisuudet … 6.5.13 Moottori-generaattoriyksikkö … 6.5.14 Tuntiteho / jatkuva teho (kW) … 6.5.15 Yksikön tai moottorin ja generaattorin merkki ja tyyppi … 6.5.16 Polttoaine ja polttoainejärjestelmä … 6.5.17 Sijainti ajoneuvossa … 6.6 Virroitin 6.6.1 Virroittimen merkki ja tyyppi … 6.6.2 Virroittimen käyttö Huomautukset: b) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). c) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselmassa (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3). d) Jos mahdollista, euronormin mukainen nimitys, muussa tapauksessa i) materiaalin kuvaus ii) myötöraja iii) vetomurtolujuus iv) venymä (prosentteina) v) Brinell-kovuus. e) Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa. f) Standardi ISO 612-1978, kohta 6.4. j) Liitteen 11 kohta 2.2.1. k) Liitteen 11 kohta 2.2.2. l) Liitteen 11 kohta 2.2.3. m) Standardi ISO 612-1978, kohta 6.6. n) Standardi ISO 612-1978, kohta 6.7. o) Kuljettajan ja mahdollisen henkilökunnan jäsenen massaksi arvioidaan 75 kg (henkilö 68 kg ja matkatavarat 7 kg standardin ISO 2416-1992 mukaisesti). Polttonestesäiliö täytetään 90-prosenttisesti ja muut nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä) 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti. y) Perävaunujen ja puoliperävaunujen osalta, jotka aiheuttavat merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään, tämä arvo jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä sisällytetään suurimpaan teknisesti sallittuun massaan. z) Etuohjaamolla tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin alareunan etummaisen pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä. Lisäys 2 Luokan M2 tai M3 ajoneuvojen korin tyyppihyväksyntää koskevista yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista annetun säännön nro 107 mukainen ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-koossa tai A4-kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi: … 1.3 Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (b): … 1.3.1 Kori / koko ajoneuvo: … 1.3.2 Merkinnän sijainti: … 1.3.3 Kori / koko ajoneuvo: … 1.4 Komponenttien ja erillisten teknisten yksikköjen tapauksessa tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa … 1.5 Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 2. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: … 2.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: … 2.3 Akselien ja pyörien määrä: … 2.4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 2.5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): … 2.6 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2.7 Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (z): … 2.8 Ohjauksen kätisyys: … 3. MASSAT JA MITAT (E) (KG JA MM) (VIITATAAN PIIRROKSIIN TARVITTAESSA) 3.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) (f): … 3.2 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) … 3.2.1 Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta: … 3.2.1.1 Pituus (j): … 3.2.1.2 Leveys (k): … 3.2.1.3 Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 4. KORI 4.1 Korityyppi: yksikerroksinen/kaksikerroksinen/nivelletty/matalalattiainen (5) 4.2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: … 5. MATKUSTAJIEN KULJETUKSESSA KÄYTETTÄVIÄ, KULJETTAJAN ISTUIMEN LISÄKSI ENEMMÄN KUIN KAHDEKSAN ISTUINTA KÄSITTÄVIÄ AJONEUVOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 5.1 Ajoneuvon alaluokka (I, II, III, A, B): 5.1.1 Alustatyypit, joihin voidaan asentaa tyyppihyväksytty kori (valmistajat ja ajoneuvotyypit): … 5.2 Matkustajille varattu alue (m2): … 5.2.1 Kokonaisalue (So): … 5.2.1.1 Yläkerros (Soa) (5): … 5.2.1.2 Alakerros (Sob) (5): … 5.2.2 Seisovia matkustajia varten (S1): … 5.3 Matkustajien määrä (istuvat ja seisovat): … 5.3.1 Kokonaismäärä (N) (6) (7): … 5.3.2 Yläkerros (Na) (5) (6) (7): … 5.3.3 Alakerros (Nb) (5) (6) (7): … 5.4 Matkustajaistuinten määrä (6): … 5.4.1 Kokonaismäärä (A) (6) (7): … 5.4.2 Yläkerros (Aa) (5) (6) (7) … 5.4.3 Alakerros (Ab) (5) (6) (7) … 5.5 Käyttöovien määrä: … 5.6 Varauloskäyntien määrä (ovet, ikkunat, hätäluukut, kerrostenvälinen portaikko, varauloskäynnille johtava portaikko): … 5.6.1 Yhteensä: … 5.6.2 Yläkerros (5): … 5.6.3 Alakerros (5): … 5.7 Matkatavaratilojen koko (m3): … 5.8 Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): … 5.9 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (esim. luiskat, nostolavat, niiausjärjestelmät), jos sellaisia on asennettu: … 5.10 Tämän säännön kohdat, jotka on täytettävä ja osoitettava tämän erillisen teknisen yksikön osalta: … 6. JOHDINAUTOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 6.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 6.1.1 Lämpötila … 6.1.2 Ilmankosteus … 6.1.3 Ilmanpaine … 6.1.4 Korkeus merenpinnasta … 6.2 Ajoneuvo 6.2.1 Mitat navat lukittuina … 6.2.2 Syöttö … 6.2.3 Ajolangan nimellisjännite (V) … 6.2.4 Ajoneuvon nimellisvirta (A), mukaan luettuina apumoottorit, ilmastointi … 6.2.5 Suorituskyky … 6.2.6 Suurin nopeus (km/h: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.7 Suurin kaltevuus (%: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.8 Päävirtapiirien kuvaus … 6.2.9 Piirikaaviot … 6.2.10 Turvatoimet (yleiskaaviot ja -piirustukset) … 6.2.11 Eristyksen valvonta (jos on) … 6.2.12 Valvontalaitteen merkki ja tyyppi … 6.2.13 Valvontaperiaate ja sen kuvaus … 6.2.14 Komponenttien eristystasojen kuvaus … 6.3 Sähkömoottori 6.3.1 Sähkömoottorin merkki ja tyyppi … 6.3.2 Tyyppi (käämitys, magnetointi) … 6.3.3 Suurin tuntiteho / jatkuva teho (kW) … 6.3.4 Nimellisjännite (V) … 6.3.5 Nimellisvirta (A) … 6.3.6 Nimellistaajuus (Hz) … 6.3.7 Sijainti ajoneuvossa … 6.4 Tehoelektroniikka 6.4.1 Vaihtosuuntaajan merkki ja tyyppi … 6.4.2 Suurin jatkuva teho … 6.4.3 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.4 24 V:n akun laturin merkki ja tyyppi … 6.4.5 Suurin jatkuva teho … 6.4.6 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.7 Kolmivaihevaihtovirtalähteen merkki ja tyyppi … 6.4.8 Suurin jatkuva teho … 6.4.9 Jäähdytysjärjestelmä … 6.5 Itsenäisen käytön voimanlähde: 6.5.1 Varastointijärjestelmä … 6.5.2 Akku/superkondensaattorit … 6.5.3 Varastointijärjestelmän merkki ja tyyppi … 6.5.4 Paino (kg) … 6.5.5 Kapasiteetti (Ah) … 6.5.6 Sijainti ajoneuvossa … 6.5.7 Ohjausyksikön merkki ja tyyppi … 6.5.8 Laturin merkki ja tyyppi … 6.5.9 Nimellisjännite (V) / pienin jännite (V) / jännite latauksen lopussa (V) … 6.5.10 Nimellisvirta (A) / suurin purkausvirta (A), suurin latausvirta (A) … 6.5.11 Kaavio käytöstä, ohjauksesta ja turvallisuudesta … 6.5.12 Latausjaksojen ominaisuudet … 6.5.13 Moottori-generaattoriyksikkö … 6.5.14 Tuntiteho / jatkuva teho (kW) … 6.5.15 Yksikön tai moottorin ja generaattorin merkki ja tyyppi … 6.5.16 Polttoaine ja polttoainejärjestelmä … 6.5.17 Sijainti ajoneuvossa … 6.6 Virroitin 6.6.1 Virroittimen merkki ja tyyppi … 6.6.2 Virroittimen käyttö Huomautukset: Ks. lisäys 1. Lisäys 3 ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Luokan M2 tai M3 ajoneuvon, jonka kori on aiemmin hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, tyyppihyväksyntä ajoneuvon yleisen rakenteen osalta säännön nro 107 mukaisesti Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina joko A4-koossa tai A4-kokoon taitettuna. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi: … 1.2.1 Alusta: … 1.2.2 Kori / koko ajoneuvo: … 1.3 Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (b): … 1.3.1 Alusta: … 1.3.2 Kori / koko ajoneuvo: … 1.3.3 Merkintöjen sijainti: … 1.3.3.1 Alusta: … 1.3.3.2 Kori / koko ajoneuvo: … 1.4 Ajoneuvoluokka (c): … 1.5 Valmistajan nimi ja osoite: … 1.6 Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 2. AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: … 2.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: … 2.3 Akselien ja pyörien määrä: … 2.3.1 Paripyörillä varustettujen akselien määrä ja sijainti: … 2.4 Alusta (jos sellainen on) (yleispiirustus): … 2.5 Pitkittäispalkkien materiaali (d): … 2.6 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2.7 Ohjauksen kätisyys: 2.7.1 Ajoneuvo on varustettu ajettavaksi oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa (8) liikenteessä. 3. MASSAT JA MITAT (E) (KG JA MM) (VIITATAAN PIIRROKSIIN TARVITTAESSA) 3.1 Akselivälit (täysin kuormitettuna) (f): … 3.2 Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat) … 3.2.1 Alustat, joissa on kori 3.2.1.1 Pituus (j): … 3.2.1.2 Leveys (k): … 3.2.1.2.1 Suurin leveys: … 3.2.1.3 Korkeus (ajokunnossa) (l) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): … 3.3 Ajoneuvon massa ajokunnossa koreineen ja, jos kyseessä on muuhun kuin luokkaan M1 kuuluva vetoajoneuvo, kytkentälaitteineen, jos valmistaja on sellaisen asentanut, tai alustan massa taikka alustan massa ohjaamon kanssa ilman koria ja/tai kytkentälaitetta, jos valmistaja ei asenna koria ja/tai kytkentälaitetta (mukaan luettuna nesteet, työkalut, varapyörä ja kuljettaja sekä, kun kyseessä on linja-auto, henkilökunnan jäsenen massa, jos ajoneuvossa on istuin henkilökunnan jäsenelle): (o) (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.3.1 Tämän massan jakautuminen akseleille ja puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (kunkin variantin suurin ja pienin arvo): … 3.4 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (y) (vähimmäis- ja enimmäisarvo): … 3.4.1 Tämän massan jakautuminen akseleille sekä puoliperävaunujen tai keskiakseliperävaunujen kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus (vähimmäis- ja enimmäisarvo): … 3.5 Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa/-kuormitus: … 4. PALONTUKAHDUTUSJÄRJESTELMÄ 4.1 Palontukahdutusjärjestelmän merkki ja tyyppi: … 4.2 Palontukahdutusjärjestelmän tyyppihyväksyntänumero (jos on): … 4.3 Erityiseen moottoritilaan tarkoitettu palontukahdutusjärjestelmä (tapauksen mukaan) (3): 4.3.1 Sammute (merkki ja tyyppi): … 4.3.2 Sammutteen massa: … 4.3.3 Purkupisteiden tyyppi: … 4.3.4 Purkupisteiden lukumäärä: … 4.3.5 Mahdollisen ponnekaasun tyyppi: 5. VARATTU 6. JOHDINAUTOJA KOSKEVAT ERITYISET MÄÄRÄYKSET 6.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 6.1.1 Lämpötila … 6.1.2 Ilmankosteus … 6.1.3 Ilmanpaine … 6.1.4 Korkeus merenpinnasta … 6.2 Ajoneuvo 6.2.1 Mitat navat lukittuina … 6.2.2 Syöttö … 6.2.3 Ajolangan nimellisjännite (V) … 6.2.4 Ajoneuvon nimellisvirta (A), mukaan luettuina apumoottorit, ilmastointi … 6.2.5 Suorituskyky … 6.2.6 Suurin nopeus (km/h: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.7 Suurin kaltevuus (%: tavanomainen/itsenäinen käyttö) … 6.2.8 Päävirtapiirien kuvaus … 6.2.9 Piirikaaviot … 6.2.10 Turvatoimet (yleiskaaviot ja -piirustukset) … 6.2.11 Eristyksen valvonta (jos on) … 6.2.12 Valvontalaitteen merkki ja tyyppi … 6.2.13 Valvontaperiaate ja sen kuvaus … 6.2.14 Komponenttien eristystasojen kuvaus … 6.3 Sähkömoottori 6.3.1 Sähkömoottorin merkki ja tyyppi … 6.3.2 Tyyppi (käämitys, magnetointi) … 6.3.3 Suurin tuntiteho / jatkuva teho (kW) … 6.3.4 Nimellisjännite (V) … 6.3.5 Nimellisvirta (A) … 6.3.6 Nimellistaajuus (Hz) … 6.3.7 Sijainti ajoneuvossa … 6.4 Tehoelektroniikka 6.4.1 Vaihtosuuntaajan merkki ja tyyppi … 6.4.2 Suurin jatkuva teho … 6.4.3 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.4 24 V:n akun laturin merkki ja tyyppi … 6.4.5 Suurin jatkuva teho … 6.4.6 Jäähdytysjärjestelmä … 6.4.7 Kolmivaihevaihtovirtalähteen merkki ja tyyppi … 6.4.8 Suurin jatkuva teho … 6.4.9 Jäähdytysjärjestelmä … 6.5 Itsenäisen käytön voimanlähde: 6.5.1 Varastointijärjestelmä … 6.5.2 Akku/superkondensaattorit … 6.5.3 Varastointijärjestelmän merkki ja tyyppi … 6.5.4 Paino (kg) … 6.5.5 Kapasiteetti (Ah) … 6.5.6 Sijainti ajoneuvossa … 6.5.7 Ohjausyksikön merkki ja tyyppi … 6.5.8 Laturin merkki ja tyyppi … 6.5.9 Nimellisjännite (V) / pienin jännite (V) / jännite latauksen lopussa (V) … 6.5.10 Nimellisvirta (A) / suurin purkausvirta (A), suurin latausvirta (A) … 6.5.11 Kaavio käytöstä, ohjauksesta ja turvallisuudesta … 6.5.12 Latausjaksojen ominaisuudet … 6.5.13 Moottori-generaattoriyksikkö … 6.5.14 Tuntiteho / jatkuva teho (kW) … 6.5.15 Yksikön tai moottorin ja generaattorin merkki ja tyyppi … 6.5.16 Polttoaine ja polttoainejärjestelmä … 6.5.17 Sijainti ajoneuvossa … 6.6 Virroitin 6.6.1 Virroittimen merkki ja tyyppi … 6.6.2 Virroittimen käyttö Huomautukset: Ks. lisäys 1. Lisäys 4 Sääntöön nro 107 liittyvä ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI Palontukahdutusjärjestelmän tyyppihyväksyntä komponenttina Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos komponenteissa on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista. 1. YLEISTÄ 1.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 1.2 Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus: … 1.5 Valmistajan nimi ja osoite: … 2. PALONTUKAHDUTUSJÄRJESTELMÄ 2.1 Sammute (merkki ja tyyppi): … 2.2 Sammutteen massa (vaaditaan 4 m3:n moottoritilan osalta): … 2.3 Purkupisteiden tyyppi (esim. suuttimen tyyppi): … 2.4 Purkupisteiden määrä (vaaditaan 4 m3:n moottoritilan osalta): … 2.5 Purkuputken pituus (vaaditaan 4 m3:n moottoritilan osalta): … 2.6 Ponnekaasun tyyppi: … 2.7 Ponnekaasun paine: … 2.8 Pienin käyttölämpötila: … 2.9 Putkien ja liittimien mitat: … 2.10 Palontukahdutusjärjestelmän yksityiskohtainen kuvaus, kokoonpanopiirustukset ja asennusohjeet: … OSA 2 Lisäys 1 Teksti kuva ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)) (1) Antaja: Viranomaisen nimi Aihe: Ajoneuvon / komponentin / erillisen teknisen yksikön (2) tyypin hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen säännön nro 107 mukaisesti Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero: I jakso 1. Merkki (valmistajan kauppanimi): 2. Tyyppi: 3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon / komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön (2) (3): 3.1 Merkinnän sijainti: 4. Ajoneuvoluokka (4): 5. Valmistajan nimi ja osoite: 6. Komponenttien ja erillisten teknisten yksikköjen tapauksessa tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa 7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: II jakso 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys 2. Testeistä vastaava tutkimuslaitos: 3. Testausselosteen päiväys: 4. Testausselosteen numero: 5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys 6. Paikka: 7. Päiväys: 8. Allekirjoitus: 9. Liitteenä on luettelo tyyppihyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa Teksti kuva Lisäys ajoneuvon tyyppihyväksynnästä säännön nro 107 mukaisesti annettuun tyyppihyväksyntätodistukseen nro 1. Lisätiedot 1.1 Ajoneuvoluokka (M2, M3) (2): 1.2 Korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen (2)) 1.3 Suurin teknisesti sallittu massa (kg): 1.4 Kokonaispituus: mm 1.5 Kokonaisleveys: mm 1.6 Kokonaiskorkeus: mm 1.7 Matkustajien määrä (istuvat ja seisovat): 1.7.1 Kokonaismäärä (N) (5) (6): 1.7.2 Yläkerros (Na) (2) (5) (6) 1.7.3 Alakerros (Nb) (2) (5) (6) 1.7.4 Istuvien matkustajien määrä: 1.7.4.1 Kokonaismäärä (A) (5) (6): 1.7.4.2 Yläkerros (Aa) (2) (5) (6) 1.7.4.3 Alakerros (Ab) (2) (5) (6) 1.8 Matkatavaratilojen koko (m3): 1.9 Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): 1.10 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (luiskat, nostolavat, niiausjärjestelmät): 1.11 Kuormitetun ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa: 1.12 Johdinautot 1.12.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 1.12.1.1 Lämpötila 1.12.1.2 Ilmankosteus 1.12.1.3 Ilmanpaine 1.12.1.4 Korkeus merenpinnasta 2. Huomautukset: (1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset). (2) Tarpeeton viivataan yli. (3) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitetun ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). (4) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) kohdassa 2. (5) Nivelajoneuvon tapauksessa ilmoitetaan istuinten määrä kussakin jäykässä osassa. (6) Jos ajoneuvo on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, tässä kohdassa ilmoitetaan pyörätuolien enimmäismäärä. Jos kuljetettavien pyörätuolien määrällä on vaikutusta matkustajakapasiteettiin, ilmoitetaan sallitut istuvien, seisovien ja pyörätuolia käyttävien matkustajien yhdistelmät. Lisäys 2 Teksti kuva ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)) (1) Antaja: Viranomaisen nimi Aihe: Ajoneuvon / komponentin / erillisen teknisen yksikön (2) tyypin hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen säännön nro 107 mukaisesti Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero: I jakso 1. Merkki (valmistajan kauppanimi): 2. Tyyppi: 3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon / komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön (2) (3): 3.1 Merkinnän sijainti: 4. Ajoneuvoluokka (4): 5. Valmistajan nimi ja osoite: 6. Komponenttien ja erillisten teknisten yksikköjen tapauksessa tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa 7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: II jakso 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys 2. Testeistä vastaava tutkimuslaitos: 3. Testausselosteen päiväys: 4. Testausselosteen numero: 5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys 6. Paikka: 7. Päiväys: 8. Allekirjoitus: 9. Liitteenä on luettelo tyyppihyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa. Teksti kuva Lisäys korin tyyppihyväksynnästä erillisenä teknisenä yksikkönä säännön nro 107 mukaisesti annettuun tyyppihyväksyntätodistukseen nro 1. Lisätiedot 1.1 Ajoneuvoluokka (M2, M3), johon kori voidaan asentaa (2): 1.2 Korikonsepti (yksi-/kaksikerroksinen, nivelletty, matalalattiainen (2)): 1.3 Alustatyypit, joihin kori voidaan asentaa: 1.4 Matkustajien määrä (istuvat ja seisovat): 1.4.1 Kokonaismäärä (N) (5) (6): 1.4.2 Yläkerros (Na) (2) (5) (6): 1.4.3 Alakerros (Nb) (2) (5) (6): 1.4.4 Istuvien matkustajien määrä: 1.4.4.1 Kokonaismäärä (A) (5) (6): 1.4.4.2 Yläkerros (Aa) (2) (5) (6) 1.4.4.3 Alakerros (Ab) (2) (5) (6) 1.5 Matkatavaratilojen koko (m3): 1.6 Matkatavaroiden kuljetustila katolla (m2): 1.7 Ajoneuvoon pääsyä helpottavat tekniset laitteet (luiskat, nostolavat, niiausjärjestelmät): 1.8 Johdinautot 1.8.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 1.8.1.1 Lämpötila 1.8.1.2 Ilmankosteus 1.8.1.3 Ilmanpaine 1.8.1.4 Korkeus merenpinnasta 2. Huomautukset: 3. Kohdat, jotka on täytetty ja osoitettu tämän erillisen teknisen yksikön osalta: (1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset). (2) Tarpeeton viivataan yli. (3) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitetun ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). (4) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) kohdassa 2. (5) Nivelajoneuvon tapauksessa ilmoitetaan istuinten määrä kussakin jäykässä osassa. (6) Jos ajoneuvo on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, tässä kohdassa ilmoitetaan pyörätuolien enimmäismäärä. Jos kuljetettavien pyörätuolien määrällä on vaikutusta matkustajakapasiteettiin, ilmoitetaan sallitut istuvien, seisovien ja pyörätuolia käyttävien matkustajien yhdistelmät. Lisäys 3 Teksti kuva ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)) (1) Antaja: Viranomaisen nimi Aihe: Ajoneuvon / komponentin / erillisen teknisen yksikön (2) tyypin hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen säännön nro 107 mukaisesti Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero: I jakso 1. Merkki (valmistajan kauppanimi): 2. Tyyppi: 3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon / komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön (2) (3): 3.1 Merkinnän sijainti: 4. Ajoneuvoluokka (4): 5. Valmistajan nimi ja osoite: 6. Komponenttien ja erillisten teknisten yksikköjen tapauksessa tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa 7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: II jakso 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys 2. Testeistä vastaava tutkimuslaitos: 3. Testausselosteen päiväys: 4. Testausselosteen numero: 5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys 6. Paikka: 7. Päiväys: 8. Allekirjoitus: 9. Liitteenä on luettelo tyyppihyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa. Teksti kuva Lisäys jo erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyllä korilla varustetun ajoneuvon tyyppihyväksynnästä säännön nro 107 mukaisesti annettuun tyyppihyväksyntätodistukseen nro 1. Lisätiedot 1.1 Ajoneuvoluokka (M2, M3) (2): 1.2 Suurin teknisesti sallittu massa (kg) (1): 1.3 Kuormitetun ajoneuvon painopisteen sijainti pituus-, poikittais- ja pystysuunnassa: 1.4 Johdinautot 1.4.1 Luotettavaa käyttöä koskevat erityiset ympäristöön liittyvät edellytykset 1.4.1.1 Lämpötila 1.4.1.2 Ilmankosteus 1.4.1.3 Ilmanpaine 1.4.1.4 Korkeus merenpinnasta 2. Huomautukset: (1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset). (2) Tarpeeton viivataan yli. (3) Jos tunniste sisältää tämän ilmoituslomakkeen/tyyppihyväksyntätodistuksen tarkoittaman ajoneuvon / komponentin / erillisen teknisen yksikön kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). (4) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) kohdassa 2. Lisäys 4 Teksti kuva ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)) (1) Antaja: Viranomaisen nimi Aihe: Komponentin (2) tyypin hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen säännön nro 107 mukaisesti Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero: I jakso 1. Merkki (valmistajan kauppanimi): 2. Tyyppi: 3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: 3.1 Merkinnän sijainti: 4. Valmistajan nimi ja osoite: 5. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: 6. Tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: II jakso 1. Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys 2. Testeistä vastaava tutkimuslaitos: 3. Testausselosteen päiväys: 4. Testausselosteen numero: 5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys 6. Paikka: 7. Päiväys: 8. Allekirjoitus: 9. Liitteenä on luettelo tyyppihyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa. Teksti kuva Lisäys palontukahdutusjärjestelmän tyyppihyväksynnästä komponenttina säännön nro 107 mukaisesti annettuun tyyppihyväksyntätodistukseen nro 1. Lisätiedot 1.1 Sammute (merkki ja tyyppi): 1.2 Sammutteen massa (vaaditaan 4 m3:n moottoritilan osalta): 1.3 Purkupisteiden tyyppi (esim. suuttimien tyyppi) (3): 1.4 Purkupisteiden määrä (edellytetty 4 m3:n moottoritilaa varten) (3): 1.5 Purkuputken pituus (edellytetty 4 m3:n moottoritilaa varten) (tapauksen mukaan) (3): 1.6 Mahdollisen ponnekaasun tyyppi (3): 1.7 Paineistettujen järjestelmien ponnekaasun tyyppi (edellytetty 4 m3:n moottoritilaa varten) (3): 1.8 Pienin käyttölämpötila: 1.9 Mahdollisten putkien ja liittimien mitat: (1) Hyväksynnän myöntäneen, laajentaneen, evänneen tai peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännössä olevat hyväksyntää koskevat määräykset). (2) Tarpeeton viivataan yli. (3) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (1) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (2) Huomautus: Soveltuvissa tapauksissa lisätään myös liitteen 13 osan 2 kohdassa 1.3 vaaditut asiakirjat. (3) Nivelajoneuvon tapauksessa ilmoitetaan istuinten määrä kussakin jäykässä osassa. (4) Jos ajoneuvo on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, tässä kohdassa ilmoitetaan pyörätuolien enimmäismäärä. Jos kuljetettavien pyörätuolien määrällä on vaikutusta matkustajakapasiteettiin, ilmoitetaan sallitut istuvien, seisovien ja pyörätuolia käyttävien matkustajien yhdistelmät. (5) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). (6) Nivelajoneuvon tapauksessa ilmoitetaan istuinten määrä kussakin jäykässä osassa. (7) Jos ajoneuvo on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, tässä kohdassa ilmoitetaan pyörätuolien enimmäismäärä. Jos kuljetettavien pyörätuolien määrällä on vaikutusta matkustajakapasiteettiin, ilmoitetaan sallitut istuvien, seisovien ja pyörätuolia käyttävien matkustajien yhdistelmät. (8) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

LIITE 2 HYVÄKSYNTÄMERKIT MALLI A (ks. tämän säännön kohta 4.4) Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on rakenteellisten ominaisuuksiensa osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) alaluokkaan III kuuluvaksi säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 062439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06. MALLI B (ks. tämän säännön kohta 4.5) Edellä esitetystä ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 107 ja 43 mukaisesti. (*1) Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 107 sisälsi muutossarjan 06 ja sääntö nro 43 oli alkuperäisessä muodossaan. MALLI C (ks. tämän säännön kohta 4.4.3) Edellä esitetystä ajoneuvon koriin kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen korityyppi on erikseen hyväksytty rakenteellisten ominaisuuksiensa osalta Alankomaissa (E4) alaluokkaan III kuuluvana erillisenä korina (kirjain S) säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 062439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 06. MALLI D Edellä esitetystä palontukahdutusjärjestelmään kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen palontukahdutusjärjestelmän tyyppi on hyväksytty komponenttina Alankomaissa (E4) säännön nro 107 mukaisesti hyväksyntänumerolla 072439. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 107 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 07. (*1) Tämä numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

LIITE 3 VAATIMUKSET, JOTKA KAIKKIEN AJONEUVOJEN ON TÄYTETTÄVÄ 1.–6. (Varattu) 7. VAATIMUKSET 7.1 Yleistä 7.1.1 Jos ohjaamossa ei ole kattoa, kuljettajalla on oltava jonkinlainen erityinen suoja kovaa tuulta, pölyä, rankkaa sadetta jne. vastaan. 7.2 Massat ja mitat 7.2.1 Ajoneuvojen on oltava liitteessä 11 esitettyjen vaatimusten mukaisia. 7.2.2 Matkustajille varattu alue 7.2.2.1 Matkustajille varattu kokonaispinta-ala S0 lasketaan vähentämällä ajoneuvon kokonaislattiapinta-alasta seuraavat: 7.2.2.1.1 ohjaamon pinta-ala 7.2.2.1.2 askelmien pinta-ala ovien luona ja kaikkien muiden enintään 300 mm syvien askelmien pinta-ala sekä oven ja sen mekanismin toimimiseen tarvittava pinta-ala 7.2.2.1.3 kaikkien sellaisten osien pinta-ala, joiden yläpuolella pystysuuntainen vapaa tila on korkeintaan 1 350 mm lattiasta mitattuna ja ottamatta huomioon tämän liitteen kohdissa 7.7.8.6.3 ja 7.7.8.6.4 määriteltyä rakenteellista estettä. Alaluokkaan A tai B kuuluvien ajoneuvojen osalta tämä korkeus voidaan vähentää 1 200 mm:iin. 7.2.2.1.4 ajoneuvon kaikkien niiden osien pinta-ala, joihin pääsy on matkustajilta estetty tämän liitteen kohdan 7.9.4 mukaisesti 7.2.2.1.5 kaikkien sellaisten tilojen pinta-ala, jotka on varattu ainoastaan tavaroiden ja matkatavaroiden kuljettamiseen ja joihin pääsy on matkustajilta estetty 7.2.2.1.6 esteettömäksi työtilaksi varattu pinta-ala tarjoilupisteissä 7.2.2.1.7 ajoneuvon kaikkien portaikkojen, varauloskäynnille johtavien portaikkojen, kerrostenvälisten portaikkojen ja askelmien lattiapinta-ala. 7.2.2.2 Seisoville matkustajille varattu lattiapinta-ala S1 (vain alaluokkien A, I ja II ajoneuvot, joissa on sallittua kuljettaa seisovia matkustajia) lasketaan vähentämällä pinta-alasta S0 seuraavat: 7.2.2.2.1 lattian kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden kaltevuus ylittää kohdassa 7.7.6 määrätyt suurimmat sallitut arvot 7.2.2.2.2 kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joihin seisova matkustaja ei pääse silloin, kun kaikki istuimet lukuun ottamatta taitettavia istuimia ovat käytössä 7.2.2.2.3 kaikkien sellaisten kohtien pinta-ala, joiden yläpuolella vapaa tila lattiasta on vähemmän kuin kohdassa 7.7.5.1 määritelty käytävän korkeus (kädensijoja ei oteta huomioon tässä yhteydessä) 7.2.2.2.4 pinta-ala eteenpäin siitä poikittaisesta pystytasosta, joka kulkee kuljettajan istuimen (taaimmassa säätöasennossaan) istuinosan pinnan keskikohdan poikki 7.2.2.2.5 kunkin istuimen (paitsi kokoontaitettavien istuinten) edessä oleva 300 mm:n tila paitsi sivuttain asetetun istuimen tapauksessa, jolloin kyseinen mitta voidaan vähentää 225 mm:iin. Jos istuinten määrä on muutettavissa, ks. kohta 7.2.2.4 niiden istuinten osalta, joiden katsotaan olevan käytössä. 7.2.2.2.6 mikä tahansa pinta, jota ei suljeta pois kohdissa 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 ja johon ei voida sijoittaa 400 mm × 300 mm:n suuruista suorakulmiota 7.2.2.2.7 alaluokan II ajoneuvoissa alue, jossa ei saa seistä 7.2.2.2.8 kaksikerroksisissa ajoneuvoissa yläkerroksen koko pinta-ala 7.2.2.2.9 pyörätuolipaikkojen pinta-ala, kun kyseisten paikkojen katsotaan olevan pyörätuolin käyttäjien käytössä (ks. kohta 7.2.2.4) 7.2.2.2.10 yksinomaan pyörätuolin käyttäjien käyttöön tarkoitettujen pyörätuolipaikkojen pinta-ala. 7.2.2.3 Ajoneuvossa on oltava määrä P kohdan 7.7.8 vaatimusten mukaisia istumapaikkoja, jotka eivät ole taitettavia istuimia. Jos ajoneuvo kuuluu alaluokkaan I, II tai A, istumapaikkojen määrän kussakin kerroksessa on oltava vähintään yhtä suuri kuin kyseisessä kerroksessa matkustajille ja henkilökunnalle (jos sellaista on) varatun lattia-alan neliömetrien määrä pyöristettynä alaspäin lähimpään kokonaislukuun. Määrää voidaan vähentää 10 prosentilla alaluokan I ajoneuvojen osalta yläkerrosta lukuun ottamatta. 7.2.2.4 Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, seisoville matkustajille varattu alue (S1) ja liitteen 11 kohdan 3.3.1 vaatimukset on määriteltävä soveltuvin osin kaikkien seuraavien järjestelyjen osalta: 7.2.2.4.1 kaikki mahdolliset istuimet ovat käytössä, jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä 7.2.2.4.2 kaikki mahdolliset seisoville matkustajille varatut alueet ovat käytössä, jäljelle jäävät istuville matkustajille varatut istuimet ja, jos tilaa on jäljellä, kaikki pyörätuolitilat ovat käytössä 7.2.2.4.3 kaikki mahdolliset pyörätuolitilat ovat käytössä, jäljelle jäävä seisoville matkustajille varattu alue ja tämän jälkeen jäljelle jäävät käytettävissä olevat istuimet ovat käytössä. 7.2.3 Ajoneuvojen merkinnät 7.2.3.1 Ohjaamossa on oltava selvästi kuljettajan nähtävissä olevassa paikassa tilaa liitteen 11 kohdassa 3.3 määrätyille merkinnöille: 7.2.3.1.1 ajoneuvossa olevien istumapaikkojen enimmäismäärä 7.2.3.1.2 ajoneuvossa mahdollisesti olevien seisomapaikkojen enimmäismäärä 7.2.3.1.3 ajoneuvossa mahdollisesti olevien pyörätuolipaikkojen enimmäismäärä. 7.2.3.2 (Varattu) 7.2.3.3 (Varattu) 7.3 Onnettomuuksien estäminen 7.3.1 Jos ajoneuvon moottoritila sijaitsee ohjaamon takana, moottoria ei saa pystyä käynnistämään kuljettajan paikalta, kun ajoneuvon takapäädyssä sijaitseva moottorin päähuoltoluukku, jonka kautta päästään suoraan käsiksi osiin (esimerkiksi vetopyörään tai -hihnoihin), jotka aiheuttavat vaaran moottorin käydessä, on avoinna. 7.4 Vakaustesti 7.4.1 Ajoneuvon on oltava riittävän vakaa, ettei ajoneuvon kaatumispistettä ylitetä, vaikka alustaa, jolla ajoneuvo on, kallistettaisiin molemmille sivuille vuorotellen 28 asteen kulmaan vaakatasosta. 7.4.2 Edellä mainitussa testissä ajoneuvon massan on oltava ajokuntoisen ajoneuvon massa tämän säännön kohdassa 2.18 määritellyllä tavalla, minkä lisäksi on seuraavien vaatimusten täytyttävä: 7.4.2.1 Kullekin matkustajan istuimelle (kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa vain yläkerroksen istuimille) on kohdistettava kuormitus, joka on yhtä suuri kuin Q (sellaisena kuin se on määritelty liitteen 11 kohdassa 3.2.3.2.1). Jos yksikerroksisessa ajoneuvossa on tarkoitus kuljettaa seisovia matkustajia tai seisovaa miehistön jäsentä, kuormituksen Q tai henkilöitä edustavien 75 kg:n kuormitusten painopisteen on jakauduttava tasaisesti seisoville matkustajille tai seisovalle miehistön jäsenelle varatulle tilalle 875 mm korkeudella. Jos on tarkoitus, että kaksikerroksisessa ajoneuvossa on seisova henkilökunnan jäsen, häntä vastaavan 75 kg:n suuruisen massan painopiste on asetettava yläkerroksen käytävälle 875 mm:n korkeudelle. Jos ajoneuvo on varustettu matkatavaroiden kuljettamiseen katolla, kattoon on kiinnitettävä matkatavaroita edustava, tasaisesti jakautuva massa BX, joka on suuruudeltaan vähintään sama kuin valmistajan liitteen 11 kohdan 3.2.3.2.1 mukaisesti ilmoittama massa. Muissa matkatavaraosastoissa ei saa olla matkatavaroita. 7.4.2.2 Jos istumapaikkojen tai seisomapaikkojen määrä on ajoneuvossa vaihdeltavissa tai jos se on suunniteltu kuljettamaan yhtä tai useampaa pyörätuolia, kaikilla matkustamon alueilla, joilla kyseistä vaihtelua voi esiintyä, kohdassa 7.4.2.1 esitettyjen kuormitusten on oltava suurin seuraavista: a) niiden istuvien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, mukaan luettuna mahdollisten irrotettavien istuinten massa, tai b) niiden seisovien matkustajien massa, jotka voivat olla alueella, tai c) niiden pyörätuolien ja pyörätuolien käyttäjien massa, jotka voivat olla alueella, jolloin pyörätuoleja ja niiden käyttäjiä edustava 250 kg:n kokonaismassa sijoitetaan 500 mm:n korkeudelle lattiasta kunkin pyörätuolitilan keskikohdassa, tai d) niiden istuvien matkustajien, seisovien matkustajien ja pyörätuolin käyttäjien tai näiden yhdistelmien massa, jotka voivat olla alueella. 7.4.3 Kunkin sellaisen askelman korkeus, jota käytetään estämään ajoneuvon pyörää liukumasta sivuttain kallistustestilaitteessa, saa olla korkeintaan kaksi kolmasosaa alustan, jolla ajoneuvo on ennen kuin sitä kallistetaan, ja ajoneuvon pyörän vanteen sen osan välisestä etäisyydestä, joka on lähinnä tätä alustaa, kun ajoneuvo on kuormitettu kohdan 7.4.2 mukaisesti. 7.4.4 Testin aikana mitkään ajoneuvon osat, joita ei ole tarkoitettu joutumaan keskenään kosketukseen tavallisessa käytössä, eivät saa joutua keskenään kosketukseen eikä mikään osa saa vahingoittua tai siirtyä. 7.4.5 Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää laskentamenetelmää osoittamaan, että ajoneuvo ei kaadu kohdissa 7.4.1 ja 7.4.2 kuvatuissa olosuhteissa. Laskelmissa on otettava huomioon seuraavat parametrit: 7.4.5.1 massat ja mitat 7.4.5.2 painopisteen korkeus 7.4.5.3 jousivakiot 7.4.5.4 renkaiden pysty- ja vaakajäykkyys 7.4.5.5 ilmajousien ilmanpaineensäädön ominaisuudet 7.4.5.6 momenttien keskipisteen sijainti 7.4.5.7 korin vääntöjäykkyys. Laskentamenetelmä kuvataan tämän liitteen lisäyksessä. 7.5 Palosuojaus 7.5.1 Moottoritila 7.5.1.1 Moottoritilassa ei saa käyttää mitään syttyviä äänieristeitä tai materiaaleja, joihin polttoaine, voiteluaine tai muu palava aine voi imeytyä, ellei materiaalia peitetä tiiviillä levyllä. 7.5.1.2 Joko moottoritilan sopivalla järjestelyllä tai valumisaukkojen avulla on pyrittävä mahdollisimman hyvin välttämään polttoaineen, voiteluöljyn tai minkä tahansa muun palavan aineen kerääntyminen mihinkään moottoritilan osaan. 7.5.1.3 Moottoritilan tai muun lämmönlähteen (kuten laitteen, joka on suunniteltu keräämään vapautuva energia pitkässä alamäessä, esim. hidastimen, tai korin sisätilojen lämmityslaitteen, ei kuitenkaan lämminvesikierrolla toimivan laitteen) ja ajoneuvon muun osan väliin on asennettava lämpöä eristävästä aineesta tehty väliseinä. Kaikkien väliseinän yhteydessä käytettävien osien, kuten kiinnikkeiden, liittimien ja tiivisteiden, on oltava tulenkestäviä. 7.5.1.4 Matkustamossa saa olla muulla kuin kuumalla vedellä toimiva lämmityslaite, jos se on koteloitu laitteen tuottaman lämpötilan kestävällä aineella, ei päästä myrkyllistä kaasua ja on sijoitettu niin, että yksikään matkustaja ei voi joutua kosketukseen minkään kuuman pinnan kanssa. 7.5.1.5 Jos ajoneuvon polttomoottori tai polttolämmitin on sijoitettu ohjaamon takapuolelle, ohjaamossa on oltava hälytysjärjestelmä, joka varoittaa kuljettajaa ääni- ja valomerkillä ylikuumenemisesta moottoritilassa tai jossakin muussa tilassa, jossa on polttolämmitin, ja aktivoi siitä varoittavan hätävilkkukytkennän. Alaluokkien I, II ja III ajoneuvoissa on varoitusjärjestelmän lisäksi oltava palontukahdutusjärjestelmä moottoritilassa ja muissa tiloissa, joissa on polttolämmitin. Alaluokkien A ja B ajoneuvoissa voi olla palontukahdutusjärjestelmä moottoritilassa ja muissa tiloissa, joissa on polttolämmitin. 7.5.1.5.1 Varoitusjärjestelmän ja mahdollisesti asennetun palontukahdutusjärjestelmän on kytkeydyttävä automaattisesti toimintaan paloilmoitinjärjestelmän välityksellä. Paloilmoitinjärjestelmän on kyettävä havaitsemaan moottoritilan tai jonkin muun tilan, jossa on polttolämmitin, lämpötilan nouseminen korkeammaksi kuin tavanomaisen käytön aikainen lämpötila. 7.5.1.5.2 Kohdan 7.5.1.5.1 vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos seuraavia moottoritilassa ja niissä tiloissa, joissa on polttolämmitin, olevia alueita seurataan ylikuumenemisen varalta: 7.5.1.5.2.1 alueet, joissa mahdollisesti vuotavat syttyvät nesteet (tai kaasut) voivat päästä kosketuksiin jonkin sellaisen komponentin kanssa, jonka käyttölämpötila on sama tai korkeampi kuin syttyvän nesteen (tai kaasun) syttymislämpötila; tällaisia komponentteja ovat esim. ahdin ja pakojärjestelmä, myös moottoriin asennetut komponentit 7.5.1.5.2.2 alueet, joissa mahdollisesti vuotavat syttyvät nesteet (tai kaasut) voivat päästä kosketuksiin jonkin suojatun komponentin kanssa, jonka käyttölämpötila on sama tai korkeampi kuin syttyvän nesteen (tai kaasun) syttymislämpötila; tällaisia komponentteja ovat esim. erilliset lämmityslaitteet 7.5.1.5.2.3 alueet, joissa mahdollisesti vuotavat syttyvät nesteet (tai kaasut) voivat päästä kosketuksiin jonkin sellaisen komponentin kanssa, jonka käyttölämpötila on sama tai korkeampi kuin syttyvän nesteen (tai kaasun) syttymislämpötila; tällainen komponentti on esim. generaattori. 7.5.1.5.3 Hälytys- ja palontukahdutusjärjestelmän on oltava toiminnassa moottorin käynnistämisestä sen sammuttamiseen siihen käytettävillä laitteilla riippumatta ajoneuvon asennosta. Järjestelmät voivat pysyä toiminnassa sen jälkeen, kun sytytysvirta on katkaistu tai ajoneuvon pääkytkin on kytketty pois toiminnasta (tapauksen mukaan). Hälytysjärjestelmän on pysyttävä toiminnassa aina, kun polttolämmitintä käytetään. 7.5.1.5.4 Palontukahdutusjärjestelmän asennuksessa on noudatettava seuraavia vaatimuksia: 7.5.1.5.4.1 Palontukahdutusjärjestelmä on asennettava järjestelmän valmistajan asennusohjeiden mukaisesti. 7.5.1.5.4.2 Ennen asentamista on määritettävä tukahdutteen purkupisteiden (esim. suuttimien, sammutteentuottimen tai sammutteen purkuputken tai muiden purkupisteiden) sijainti ja suuntaus. On kartoitettava mahdolliset palovaarapaikat moottoritilassa ja muissa tiloissa, joissa on polttolämmitin, ja sijoitettava purkupisteet siten, että tukahdutetta syötetään koko palovaarapaikkaan, kun järjestelmä aktivoituu. Purkupisteiden ruiskutuskuvio ja suuntaus ja ruiskutusetäisyys on säädettävä sellaisiksi, että ruiskutus kattaa kartoitetut palovaarapaikat. Järjestelmän on toimittava asianmukaisesti ajoneuvon kallistuskulmasta riippumatta. Palovaarojen kartoituksessa on otettava huomioon vähintään seuraavat komponentit: a) komponentit, joiden pinnan lämpötila voi ylittää tilassa olevien nesteiden, kaasujen ja muiden aineiden itsesyttymislämpötilan b) sähköiset komponentit ja kaapelit, joiden virta tai jännite riittää syttymiseen c) syttyvää nestettä tai kaasua sisältävät letkut ja säiliöt (etenkin paineistetut). Kartoituksesta on laadittava kattava dokumentointi. 7.5.1.5.4.3 Tukahdutusjärjestelmän mittasuhteet on skaalattava testatusta järjestelmästä käyttäen perustana järjestelmän asennuspaikaksi kaavailtujen moottoritilan ja polttolämmitintilojen kokonaisbruttotilavuutta. Määritettäessä moottoritilan ja polttolämmitintilojen mittoja on mitattava näiden tilojen bruttotilavuus, eli tilavuudesta ei vähennetä moottorin ja sen komponenttien tilavuutta. Järjestelmän skaalauksessa otetaan huomioon tukahdutteen massa, kaikki purkupisteet ja mahdollisen ponnekaasusäiliön massa. Järjestelmän paineen on pysyttävä samana kuin testatun järjestelmän paine. Jos järjestelmässä on sammutteen purkuputki, putken pituus on skaalattava ilman suuttimia. Tukahdutusjärjestelmässä saa olla enemmän sammutetta ja/tai enemmän purkupisteitä ja/tai pitempi sammutteen purkuputki ja/tai enemmän ponnekaasua kuin jäljempänä esitettyjen skaalausmallien mukaisesti vaaditaan. Jos moottoritilan ja polttolämmitintilojen bruttotilavuus on suurempi kuin 4 m3, tukahdutusjärjestelmä on skaalattava suuremmaksi käyttäen jäljempänä olevalla kaavalla 1 laskettua skaalaustekijää. Jos bruttotilavuus on pienempi kuin 4 m3, järjestelmä voidaan skaalata pienemmäksi käyttäen kaavalla 2 laskettua skaalaustekijää. Sx on skaalaustekijä ja x moottoritilan ja polttolämmitintilat käsittävä kokonaisbruttotilavuus [m3]. Sx = 0,1 · x + 0,6 (1) Sx = 0,15 · x + 0,4 (2) Suutinten ja muiden purkupisteiden (jos tukahdutusjärjestelmässä on useampia kuin yksi purkupiste) lukumäärä voidaan pyöristää lähimpään kokonaislukuun. 7.5.2 Sähkölaitteet ja johdotus 7.5.2.1 Kaikkien johtojen on oltava hyvin eristettyjä, ja niiden ja sähkölaitteiden on kestettävä niitä lämpötila- ja kosteusolosuhteita, joille ne ovat alttiina. Moottoritilan osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että johdot ja laitteet kestävät ympäristön lämpötiloja ja kaikkien todennäköisten epäpuhtauksien vaikutuksia. 7.5.2.2 Missään virtapiirissä käytetyssä johdossa ei saa olla suurempaa virtaa kuin on hyväksyttävää kyseiselle johdolle sen asennustavan ja ympäristön enimmäislämpötilan perusteella. 7.5.2.3 Jokaisessa virtapiirissä, joka antaa virtaa muille laitteiston osille kuin käynnistimelle, sytytysvirtapiirille (kipinäsytytysmoottori), hehkutulpille, moottorin pysäytyslaitteelle, latausvirtapiirille ja akun maadoitukselle, on oltava joko varoke tai virrankatkaisin. Muille laitteille virtaa syöttävät piirit voidaan kuitenkin suojata tavanomaisella varokkeella tai tavanomaisella virrankatkaisimella, kunhan niiden yhteenlaskettu nimelliskapasiteetti ei ylitä varokkeen tai virrankatkaisimen kapasiteettia. Multipleksoinnin tapauksessa valmistajan on toimitettava kaikki asiaan liittyvät tekniset tiedot, joita testeistä vastaava tutkimuslaitos pyytää. 7.5.2.4 Kaikki johdot on suojattava hyvin, ja niiden on pysyttävä tiukasti paikoillaan siten, että ne eivät voi vaurioitua leikkautumalla, kulumalla tai hankautumalla. 7.5.2.5 Jos ajoneuvon yhdessä tai useammassa virtapiirissä jännite on tehollisarvoltaan suurempi kuin 100 volttia, on kyseisen energianlähteen jokaiseen maadoittamattomaan napaan kytkettävä käsikäyttöinen kytkin, jonka avulla kaikki tällaiset virtapiirit voidaan erottaa sähköenergian päälähteestä ja joka on sijoitettava ajoneuvon sisälle paikkaan, johon kuljettaja ulottuu helposti. Tällaisella kytkimellä ei kuitenkaan saa pystyä katkaisemaan virtaa ajoneuvon pakollisia ulkovalaisimia syöttävistä virtapiireistä. Tätä kohtaa ei sovelleta korkeajännitteisiin sytytysvirtapiireihin eikä ajoneuvossa olevan laitteiston osan sisäisiin erillisiin virtapiireihin. 7.5.2.6 Kaikki sähköjohdot on sijoitettava niin, että mikään osa ei joudu kosketuksiin minkään polttoaineputken tai pakojärjestelmän minkään osan kanssa eikä altistu liialliselle kuumuudelle, ellei niitä ole varustettu sopivalla erityisellä eristeellä tai suojalla, esimerkiksi sähkömagneettisella poistoventtiilillä. 7.5.3 Akut 7.5.3.1 Kaikki akut on kiinnitettävä lujasti helppopääsyiseen paikkaan. 7.5.3.2 Akkutila on erotettava matkustamosta ja ohjaamosta ja tuuletettava ulkoilmaan. 7.5.3.3 Akun navat on suojattava oikosululta. 7.5.4 Palonsammuttimet ja ensiapuvälineet 7.5.4.1 Ajoneuvossa on oltava tilaa yhdelle tai useammalle sammuttimelle, joista yhden on oltava kuljettajan istuimen lähellä. Alaluokan A tai B ajoneuvoissa kunkin vaaditun sammuttimen tilan on oltava vähintään 8 dm3 ja alaluokan I, II tai III ajoneuvoissa vähintään 15 dm3. Kaksikerroksisessa ajoneuvossa on myös yläkerroksessa oltava tila sammuttimelle. 7.5.4.2 Yhden tai useamman ensiapupakkauksen sijoittamista varten on varattava tilaa. Tämän tilan on oltava vähintään 7 dm3, eikä vähimmäismitta saa olla alle 80 mm. 7.5.4.3 Palonsammuttimet ja ensiapupakkaukset voidaan suojata varkauden tai ilkivallan varalta (esimerkiksi ajoneuvon sisällä olevaan lukittavaan kaappiin tai särjettävän lasin taakse), kunhan niiden sijainti merkitään selvästi ja ne saadaan helposti käyttöön hätätilanteessa. 7.5.5 Materiaalit Herkästi syttyvää materiaalia (ainetta) ei saa sijoittaa 100 mm:ä lähemmäksi pakojärjestelmää, korkeajännitteistä sähkölaitetta tai mitään muuta merkittävää lämmönlähdettä, ellei materiaalia ole tehokkaasti suojattu. Tarvittaessa on käytettävä suojausta estämään rasvaa tai muita syttyviä aineita joutumasta kosketuksiin pakojärjestelmän tai muiden merkittävien lämmönlähteiden kanssa. Tässä kohdassa tarkoitetaan syttyvällä materiaalilla sellaista ainetta, jota ei ole tarkoitettu kestämään kyseisessä paikassa todennäköisesti esiintyviä lämpötiloja. 7.5.6 Palon havaitseminen 7.5.6.1 Ajoneuvoissa on oltava hälytysjärjestelmä, joka havaitsee ylikuumenemisen tai savun WC-tiloissa, kuljettajan makuutiloissa ja muissa erillisissä tiloissa. 7.5.6.2 Ylikuumenemisen tai savun havaittuaan kohdassa 7.5.6.1 tarkoitetun järjestelmän on annettava kuljettajalle ohjaamoon sekä ääni- että valomerkki ja aktivoitava hätävilkkukytkentä. 7.5.6.3 Hälytysjärjestelmän on oltava toiminnassa vähintään moottorin käynnistämisestä sen sammuttamiseen tarkoitukseen varatuilla laitteilla riippumatta ajoneuvon kallistuskulmasta. 7.6 Uloskäynnit 7.6.1 Uloskäyntien määrä 7.6.1.1 Ajoneuvossa on oltava vähintään kaksi ovea: joko kaksi käyttöovea tai yksi käyttöovi ja yksi hätäovi. Jokaisessa kaksikerroksisessa ajoneuvossa on oltava alakerroksessa kaksi ovea (ks. myös kohta 7.6.2.3). Tarvittavien käyttöovien vähimmäismäärä on seuraava: Matkustajamäärä Käyttöovien vähimmäismäärä Alaluokat I ja A Alaluokka II Alaluokat III ja B 9–45 1 1 1 46–70 2 1 1 71–100 3 (kaksikerroksinen ajoneuvo: 2) 2 1 > 100 4 3 1 7.6.1.2 Nivelajoneuvon jokaisessa jäykässä osassa on oltava vähintään yksi käyttöovi. Alaluokan I nivelajoneuvon etuosassa on kuitenkin oltava vähintään kaksi käyttöovea. 7.6.1.3 Tässä tarkoituksessa ulkoisella voimanlähteellä toimivalla hallintajärjestelmällä varustettuja käyttöovia ei saa pitää hätäovina, ellei niitä voida vaivattomasti avata käsin sen jälkeen, kun kohdassa 7.6.5.1 määrätty hallintalaite on tarvittaessa aktivoitu. 7.6.1.4 Varauloskäyntien vähimmäismäärän on oltava sellainen, että erillisessä osastossa olevien uloskäyntien kokonaismäärä on seuraava: Matkustajien ja henkilökunnan jäsenten määrä kussakin osastossa tai kerroksessa Uloskäyntien vähimmäismäärä yhteensä 1–8 2 9–16 3 17–30 4 31–45 5 46–60 6 61–75 7 76–90 8 91–110 9 111–130 10 > 130 11 Kunkin kerroksen (jos kyseessä on kaksikerroksinen ajoneuvo) ja kunkin erillisen osaston uloskäyntimäärät on määritettävä erikseen. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien määrää. Hätäluukut voidaan laskea ainoastaan yhdeksi edellä mainituksi varauloskäynniksi. 7.6.1.5 Nivelajoneuvon jokaista jäykkää osaa pidetään erillisenä ajoneuvona määritettäessä uloskäyntien vähimmäismäärä ja sijainti, kohtaa 7.6.2.4 lukuun ottamatta. Osien yhdyskäytävää ei pidetä uloskäyntinä. WC-tiloja ja keittiöitä ei pidetä erillisinä osastoina määritettäessä varauloskäyntien määrää. Matkustajien määrä määritetään jokaista jäykkää osaa kohden. Jäykkien osien rajana pidetään tasoa, jolla ajoneuvon jäykät osat yhdistävän nivelen vaaka-akseli sijaitsee ja joka on kohtisuorassa ajoneuvon pitkittäisakseliin nähden ajoneuvon kulkiessa suoraan. 7.6.1.6 Parikäyttöovi lasketaan kahdeksi oveksi ja pari-ikkuna tai useampiosainen ikkuna kahdeksi hätäikkunaksi. 7.6.1.7 Jos ohjaamosta ei pääse matkustamoon sellaista käytävää pitkin, jossa a) liitteen 4 kuvassa 6 tarkoitetun sylinterin etureuna ulottuu vähintään poikittaiseen pystytasoon, joka sivuaa takimmaisessa pitkittäissuuntaisessa asennossa olevan kuljettajan istuimen selkänojan etummaisinta kohtaa, ja b) liitteen 4 kuvassa 7 esitettyä levyä voidaan liikuttaa asennosta, jossa se koskettaa sylinteriä, eteenpäin siihen saakka, että se ulottuu vähintään pystytasoon, joka sivuaa kuljettajan istuimen tyynyn etummaista kohtaa, on noudatettava kohtien 7.6.1.7.1–7.6.1.7.5 vaatimuksia. 7.6.1.7.1 Ohjaamossa on oltava kaksi uloskäyntiä, jotka eivät saa olla samalla sivuseinällä. Jos yksi uloskäynneistä on ikkuna, sen pinta-alan on oltava vähintään 400 000 mm2, kyseiseen tilaan on voitava sijoittaa kooltaan 500 mm × 700 mm oleva suorakulmio ja ikkunan on oltava kohdan 7.6.8 hätäikkunaa koskevien vaatimusten mukainen. 7.6.1.7.2 Kuljettajan vieressä saa olla yksi tai kaksi istuinta lisähenkilöitä varten, jolloin molempien kohdassa 7.6.1.7.1 mainittujen uloskäyntien on oltava ovia. Kuljettajan ovi hyväksytään edellä mainituilla istuimilla istuvien matkustajien hätäoveksi, jos sen kautta voidaan kuljettaa testimittausväline matkustajien istuimilta ajoneuvon ulkopuolelle (ks. liitteen 4 kuva 27). Kuljettajan ovelle pääsyn varmentamisessa sovelletaan kohdan 7.7.3.2 vaatimuksia ja käytetään kohdassa 7.7.3.3 kuvattua testimittausvälinettä, jonka mitat ovat 600 × 400 mm. Käyttöoven on oltava kuljettajan oveen nähden vastakkaisella sivulla ajoneuvoa, ja se hyväksytään kuljettajan hätäoveksi. 7.6.1.7.3 Tämän liitteen kohtia 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 ja 7.7.7 ei sovelleta kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 tarkoitettuihin ohjaamon uloskäynteihin. 7.6.1.7.4 Kohdissa 7.6.1.7.1 ja 7.6.1.7.2 kuvatuissa tilanteissa ohjaamossa olevia uloskäyntejä ja kuljettajan vieressä olevilla istuimilla matkustajille varattuja uloskäyntejä ei lueta kohdissa 7.6.1.1 ja 7.6.1.2 vaadituiksi oviksi eikä uloskäynneiksi, joita vaaditaan tämän liitteen kohdassa 7.6.1.4 muiden matkustamon osien osalta. 7.6.1.7.5 Osastoon, johon ohjaamo ja mahdolliset kuljettajan vieressä sijaitsevat istuimet kuuluvat, voidaan asentaa korkeintaan viisi lisäistuinta edellyttäen, että lisäistuimet ja kyseisille istuimille varattu tila ovat kaikkien tämän säännön vaatimusten mukaisia ja että vähintään yksi kohdassa 7.6.1.4 vaadittu varauloskäynti on matkustamoon johtava ovi, joka on tämän liitteen kohdan 7.6.3.1.2 hätäovia koskevien vaatimusten mukainen. 7.6.1.8 Jos ohjaamoon pääsee matkustamosta sellaista käytävää pitkin, joka täyttää kohdan 7.6.1.7 a- ja b-alakohdan vaatimukset, ja jos ohjaamon vieressä oleville istuimille pääsee samasta matkustamosta käytävää pitkin, joka täyttää jonkin tämän liitteen kohdassa 7.7.5.1.1 kuvatun edellytyksen, ohjaamosta ulos johtavaa uloskäyntiä ei vaadita. 7.6.1.9 Jos kohdassa 7.6.1.8 kuvatuissa tapauksissa alaluokan A tai B ajoneuvossa on kuljettajan ovi, sitä voidaan pitää matkustajien hätäovena, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät: 7.6.1.9.1 Kuljettajan ovi on hätäovien kokoa koskevien kohdan 7.6.3.1.2 vaatimusten mukainen. 7.6.1.9.2 Kuljettajan ovi on kohdan 7.6.1.7.2 vaatimusten mukainen. 7.6.1.9.3 Kuljettajan istuimelle varatusta tilasta pääsee varsinaiseen matkustamoon asianmukaista käytävää pitkin. Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, jos kohdassa 7.7.5.1 kuvattua testimittausvälinettä voidaan kuljettaa esteettömästi käytävältä, kunnes sen etuosa saavuttaa kuljettajan istuimen selkänojan etummaisen pisteen kanssa tangentiaalisen pystytason (istuin on asetettava takimmaiseen asentoonsa pitkittäissuunnassa) ja sen jälkeen voidaan kohdassa 7.7.3.3 kuvattu mittausväline siirtää hätäovelle samassa kohdassa tarkoitettuun suuntaan (ks. liitteen 4 kuva 28), kun istuin ja ohjauspyörä on asetettu keskiasentoonsa. 7.6.1.10 Kohtien 7.6.1.8 ja 7.6.1.9 määräykset eivät estä sitä, että kuljettajan istuimen ja matkustamon välillä olisi ovi tai muu este, kunhan kuljettaja voi avata kyseisen esteen nopeasti hätätilanteessa. Tällaisella esteellä suojatussa osastossa olevaa kuljettajan ovea ei voida laskea matkustajien uloskäynniksi. 7.6.1.11 Alaluokkien II, III ja B ajoneuvoihin on hätäovien ja -ikkunoiden lisäksi asennettava hätäluukkuja. Kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa luukut asennetaan vain yläkerroksen kattoon. Luukkujen vähimmäismäärä on seuraava: Matkustajamäärä (kaksikerroksiset ajoneuvot: yläkerroksessa) Luukkujen vähimmäismäärä Enintään 30 l Yli 30 2 Ellei kohdassa 7.6.1.12 muuta määrätä, luukkuja voidaan asentaa myös alaluokkien I ja A ajoneuvoihin. Johdinauton kattoon ei saa asentaa hätäluukkuja. 7.6.1.12 Luukkuja ei saa asentaa paikkoihin, joihin on asennettu teknisiä komponentteja, jotka voivat aiheuttaa vaaran hätäluukkuja käyttäville matkustajille (korkeajännitejärjestelmiä, vaarallisia nesteitä tai kaasuja sisältäviä järjestelmiä jne.). 7.6.1.13 Jokaista kerrostenvälistä portaikkoa pidetään uloskäyntinä kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksesta. 7.6.1.14 Kaikkien kaksikerroksisen ajoneuvon alakerroksen matkustajien on päästävä ulos ajoneuvosta hätätilanteessa ilman, että heidän on noustava yläkerrokseen. 7.6.1.15 Kaksikerroksisen ajoneuvon yläkerroksen käytävän on oltava yhteydessä yhteen tai useampaan kerrostenväliseen portaikkoon, joka johtaa käyttöoven sisäänkäynnille tai alakerroksen käytävälle enintään 3 metrin päähän käyttöovesta. 7.6.1.15.1 Alaluokan I ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 50 matkustajaa. 7.6.1.15.2 Alaluokkien II ja III ajoneuvot on varustettava vähintään yhdellä kerrostenvälisellä portaikolla ja yhdellä varauloskäynnille johtavalla portaikolla, jos yläkerroksessa kuljetetaan enemmän kuin 30 matkustajaa. 7.6.1.16 Katottomien ajoneuvojen katottoman kerroksen uloskäyntien on täytettävä ne vaatimukset, joiden soveltaminen ei katon puuttumisen vuoksi ole mahdotonta. 7.6.1.17 Alaluokan A tai B ajoneuvojen tapauksessa voidaan kuljettajan ovea vastapäätä olevaa ovea pitää yhtenä vaadittuna matkustajien uloskäyntinä seuraavin edellytyksin: 7.6.1.17.1 ohjaamon vieressä on enintään yksi matkustajan istuin, ja 7.6.1.17.2 ovi täyttää kohdan 7.6.1.9 vaatimukset. 7.6.2 Uloskäyntien sijoittaminen 7.6.2.1 Alaluokkien I, II ja III ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 7.6.2.1.1 Käyttöovet on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien reunaa sen liikennesuunnan mukaisesti, jota varten ajoneuvo on suunniteltu ja jonka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön liitteessä 1 olevan I osan lisäyksen 1 kohdassa 2.8. Ainakin yksi käyttöovista on sijoitettava ajoneuvon etuosaan. Tämän estämättä voidaan 7.6.2.1.1.1 asentaa ajoneuvon takapäätyyn tai sivuille erityinen ovi, jota pyörätuolia käyttävät matkustajat voivat käyttää käyttöoven asemesta 7.6.2.1.1.2 asentaa ajoneuvon takapäätyyn ylimääräinen käyttöovi, joka on tarkoitettu pääasiassa matka- tai muiden tavaroiden lastaamiseen ja purkamiseen mutta jota matkustajat voivat tilanteen vaatiessa käyttää 7.6.2.1.1.3 asentaa ajoneuvon vastakkaiselle sivulle ylimääräisiä käyttöovia, kun kyse on ajoneuvosta, joka on tarkoitettu käytettäväksi olosuhteissa, joissa matkustajien on voitava päästä ajoneuvoon ja poistua siitä ajoneuvon molemmilta sivuilta. Tällä tavoin varustetuissa ajoneuvoissa on oltava käyttölaitteet, joiden avulla kuljettaja voi estää sellaisten ovien normaalin käytön, jotka eivät kulloinkin ole käytössä. 7.6.2.2 Alaluokkien A ja B ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 7.6.2.2.1 Käyttöovet on sijoitettava sille puolelle ajoneuvoa, joka on lähempänä tien reunaa sen liikennesuunnan mukaisesti, jota varten ajoneuvo on suunniteltu ja jonka valmistaja on ilmoittanut tämän säännön liitteessä 1 olevan I osan lisäyksen 1 kohdassa 2.8 olevassa ilmoituslomakkeessa. 7.6.2.2.2 Uloskäynnit on sijoitettava niin, että ajoneuvon kummallakin sivulla on vähintään yksi uloskäynti. 7.6.2.2.3 Matkustajille varatussa tilassa on oltava vähintään yksi uloskäynti sekä etu- että takapuoliskossa. 7.6.2.3 Jos matkustajaosaston pinta-ala S0 on vähintään 10 m2, kahden kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetun oven on sijaittava niin, että niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen vähimmäisetäisyys on seuraavien vaatimusten mukainen: 7.6.2.3.1 Yksikerroksisessa ajoneuvossa vähimmäisetäisyys on 40 prosenttia matkustajaosaston kokonaispituudesta mitattuna ajoneuvon pitkittäisakselin suuntaisesti. Nivelajoneuvossa vaatimus täyttyy, jos kahden eri osissa sijaitsevan oven keskinäinen etäisyys on vähintään 40 prosenttia koko matkustamon (kaikki osat) pituudesta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, vähimmäisetäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven väliltä. 7.6.2.3.2 Kaksikerroksisessa ajoneuvossa on kahden kohdassa 7.6.1.1 tarkoitetuista ovista sijaittava niin, että etäisyys niiden keskipisteiden kautta kulkevien poikittaisten pystytasojen välillä on vähintään 25 prosenttia ajoneuvon kokonaispituudesta tai 40 prosenttia alakerroksen matkustajaosaston kokonaispituudesta. Jos ovet ovat ajoneuvon eri puolilla, vaatimusta ei sovelleta. Jos toinen kyseisistä ovista muodostaa osan pariovea, etäisyys mitataan kahden toisistaan kauimpana olevan oven väliltä. 7.6.2.4 Uloskäynnit (kaksikerroksisen ajoneuvon tapauksessa kummassakin kerroksessa) on sijoitettava siten, että niiden määrä ajoneuvon kummallakin puolella on suurin piirtein sama. (Tämä ei tarkoita sitä, että ajoneuvoon olisi asennettava lisäuloskäyntejä enemmän kuin kohdassa 7.6.1 määrätään.) Jos uloskäyntejä on enemmän kuin vaadittu vähimmäismäärä, niiden ei tarvitse jakautua kutakuinkin tasan ajoneuvon sivujen kesken. 7.6.2.5 Vähintään yksi uloskäynti on sijoitettava joko ajoneuvon etu- tai takapäätyyn. 7.6.2.5.1 Alaluokkien I ja A tapauksessa kohdan 7.6.2.5 vaatimukset täyttyvät, jos ajoneuvoon on asennettu hätäluukku, tai jos kohtaa 7.6.1.12 sovelletaan, kohdassa 7.6.1 tarkoitettujen uloskäyntien lisäksi on asennettu ylimääräinen uloskäynti ajoneuvon kummallekin sivulle. 7.6.2.5.2 Kaksikerroksisten ajoneuvojen tapauksessa kohdan 7.6.2.5 vaatimuksia sovelleta