LIITE 6

Ajoneuvojen sähkömagneettisten häiriöiden siedon testausmenetelmä

1. Yleistä

1.1. Tässä liitteessä kuvattu testausmenetelmä koskee vain ajoneuvoja. Menetelmä koskee ajoneuvon kumpaakin konfiguraatiota, jotka ovat

a) muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

b) ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”.

1.2. Testausmenetelmä

Tällä testillä osoitetaan ajoneuvon elektronisten järjestelmien häiriönsieto. Ajoneuvo altistetaan tässä liitteessä kuvatuille sähkömagneettikentille. Ajoneuvoa tarkkaillaan testauksen aikana.

Ellei tässä liitteessä toisin määrätä, testi tehdään standardin ISO 11451-2 mukaisesti.

1.3. Vaihtoehtoiset testimenetelmät

Testi voidaan vaihtoehtoisesti tehdä kaikille ajoneuvoille avoimella testipaikalla. Testauspaikan on täytettävä sähkömagneettisten kenttien säteilypäästöjä koskevat (kansalliset) vaatimukset.

Jos ajoneuvon pituus on yli 12 m ja/tai leveys yli 2,60 m ja/tai korkeus yli 4,00 m, on käytettävä standardin ISO 11451-4 mukaista BCI-menetelmää taajuusalueella 20–2 000 MHz siten, että tasot ovat tämän säännön kohdan 6.8.2.1 mukaisia.

2. Ajoneuvon tila testauksen aikana

2.1. Ajoneuvon konfiguraatio muu kuin ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

2.1.1. Ajoneuvon on oltava kuormittamaton lukuun ottamatta tarvittavia testauslaitteita.

2.1.1.1. Moottorin on pyöritettävä vetäviä pyöriä normaalisti tasaisella nopeudella 50 km/h, ellei valmistaja halua teknisistä syistä käyttää muuta nopeutta. Luokkien L1 ja L2 ajoneuvojen tapauksessa käytettävän tasaisen nopeuden on tavallisesti oltava 25 km/h. Ajoneuvon on oltava asianmukaisesti kuormitetussa dynamometrissä, tai ellei dynamometriä ole käytettävissä, eristettyjen akselitukien varassa niin, että maavara on mahdollisimman pieni. Voimansiirtoakselit, -hihnat ja -ketjut on tarvittaessa irrotettava (koskee esim. kuorma-autoja sekä kaksi- ja kolmipyöräisiä ajoneuvoja).

2.1.1.2. Ajoneuvoa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet ajoneuvon häiriönsietotesteille. Ajoneuvon muut järjestelmät, jotka voivat vaikuttaa häiriönsietoon liittyviin toimintoihin, on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimalla tavalla.

Ajoneuvon testausolot ”nopeus 50 km/h” Hylkäysperusteet Ajoneuvon nopeus 50 km/h (luokkien L1 ja L2 ajoneuvoilla 25 km/h) ± 20 % (ajoneuvo pyörittää dynamometrin rullia). Jos ajoneuvossa on vakionopeussäädin, sillä on pidettävä yllä vaadittua tasaista nopeutta kytkemättä sitä pois päältä. Nopeuden vaihtelu suurempi kuin ±10 % nimellisnopeudesta. Automaattivaihteisto: välityssuhteen vaihto aiheuttaa nopeuden muutoksen, joka on suurempi kuin ±10 % nimellisnopeudesta. Lähivalaisimet käytössä (manuaalisesti) Valojen sammuminen (etu- ja takavalot) Erityinen varoitus (esim. pyörivä tai vilkkuva valo, merkkipalkki, äänimerkki) käytössä Erityinen varoitus pois käytöstä Klusteri toimii normaalitilassa Odottamaton varoitus Matkamittarin lukeman epäjohdonmukainen vaihtelu Takanäkymäjärjestelmä Taustapeilin odottamaton liike Näytön pimeneminen tai jumittuminen (CMS) Tuulilasinpyyhin käytössä (manuaalisesti) suurimmalla nopeudella Tuulilasinpyyhinten täydellinen pysähtyminen Kuljettajan puoleinen suuntavalaisin käytössä Taajuuden muutos (pienempi kuin 0,75 Hz tai suurempi kuin 2,25 Hz). Hyötyajan muutos (alle 25 % tai yli 75 %) Säädettävä jousitus normaaliasennossa Merkittävä odottamaton muutos Kuljettajan istuin ja ohjauspyörä keskiasennossa Odottamaton muutos, joka on suurempi kuin 10 % kokonaisliikkeestä. Hälytys kytkettynä pois Hälytyksen odottamaton toiminta Äänimerkki kytkettynä pois toiminnasta Äänimerkin odottamaton toiminta Turvatyynyt ja turvajärjestelmät toiminnassa ja matkustajan turvatyynyn toiminta estettynä, jos tämä toiminne on olemassa Odottamaton toiminta Automaattiovet suljettuina Odottamaton avautuminen Säädettävän lisäjarrun vipu normaaliasennossa Odottamaton toiminta Jarrupoljinta ei paineta Jarrujen odottamaton aktivoituminen ja jarruvalojen odottamaton aktivoituminen





Ajoneuvon testausolot ”jarrutus” Hylkäysperusteet Ajoneuvo sellaisessa tilassa, että jarrujärjestelmä voi toimia normaalisti, seisontajarru vapautettu, ajoneuvon nopeus 0 km/h. Jarrupoljin painetaan alas jarrutoiminnon ja jarruvalojen aktivoimiseksi ilman dynaamista sykliä. Jarruvalaisimet eivät toimi testin aikana. Jarrujen varoitusvalo aktivoituu eivätkä jarrut enää toimi. Huomiovalaisimet käytössä Huomiovalaisimet menevät pois päältä

2.1.1.3. Kaikkien laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, olisi oltava tavanomaisessa toiminnassa.

2.1.1.4. Kaikkien muiden kuljettajan käyttämien, ajoneuvon hallintaan liittyvien järjestelmien on oltava toiminnassa niin kuin ajoneuvoa normaalisti käytettäessä.

2.1.2. Jos ajoneuvossa on SE-järjestelmiä, jotka liittyvät kiinteästi häiriönsietoon liittyviin toimintoihin mutta jotka eivät toimi kohdassa 2.1 kuvatuissa oloissa, valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle raportti tai lisänäyttöä, jolla osoitetaan, että ajoneuvon sähkö- tai elektroniikkajärjestelmä täyttää tämän säännön vaatimukset. Tällainen näyttö säilytetään osana tyyppihyväksyntäasiakirjoja.

2.1.3. Ajoneuvon tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. Ajoneuvon ulkopuolta ja matkustamoa on tarkkailtava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

2.2. Ajoneuvo konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon”

2.2.1. Ajoneuvon on oltava kuormittamaton lukuun ottamatta tarvittavia testauslaitteita.

2.2.1.1. Ajoneuvon on oltava paikallaan, moottorit (poltto- ja/tai sähkömoottori) sammutettuina ja lataustila valittuna.

2.2.1.2. Ajoneuvoa koskevat perusedellytykset

Tässä kohdassa määritellään vähimmäisehdot ja hylkäysperusteet ajoneuvon häiriönsietotesteille. Ajoneuvon muut järjestelmät, jotka voivat vaikuttaa häiriönsietoon liittyviin toimintoihin, on testattava valmistajan ja tutkimuslaitoksen sopimalla tavalla.

Ajoneuvon testausolot ”REESS lataustilassa” Hylkäysperusteet REESS-järjestelmän on oltava lataustilassa. REESS-järjestelmän varaustaso on pidettävä koko taajuusaluemittauksen ajan välillä 20–80 prosenttia enimmäisvarauksesta. (Siksi voi olla tarpeen jakaa taajuusalue osiin ja purkaa ajoakkua ennen seuraavan osan mittauksen aloittamista.) Jos virrankulutusta voidaan säätää, se on asetettava arvoon, joka on vähintään 20 prosenttia nimellisarvosta. Jos akkuja on useita, huomioon otetaan keskimääräinen lataustila. Ajoneuvo lähtee liikkeelle. Seisontajarru vapautuu odottamattomasti. Automaattivaihteisto kytkeytyy pois pysäköintiasennosta.

2.2.1.3. Kaikkien muiden laitteiden, jotka kuljettaja tai matkustaja voi kytkeä pysyvästi toimintaan, on oltava kytkettynä pois päältä.

2.2.2. Ajoneuvon tarkkailuun saa käyttää vain häiriöitä aiheuttamattomia laitteita. Ajoneuvon ulkopuolta ja matkustamoa on tarkkailtava (esim. videokameroilla tai mikrofonilla) sen toteamiseksi, että tämän liitteen vaatimukset täytetään.

2.2.3. Ajoneuvon testausta konfiguraatiossa ”REESS-järjestelmän lataustila kytkettynä sähköverkkoon” koskevat järjestelyt esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvissa 4 a–4h (sen mukaan, onko kyseessä vaihto- vai tasavirtalataustila, mikä on latauspistokkeen sijainti ja liittyykö lataukseen tietoliikenneyhteys vai ei).

2.3. Ajoneuvo lataustilassa 1 tai 2 (vaihtovirtalataus ilman tietoliikenneyhteyttä)

2.3.1. Latausasema tai verkkovirtalataus

Pistorasia voidaan sijoittaa testauspaikassa minne tahansa, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät:

— Pistorasiat sijoitetaan maatasolle (radiokaiuton suojattu tila, ALSE) tai lattialle (avoin tila OTS).

— Verkkovirtapistorasian ja keinosähköverkkojen välisen johdinsarjan pituus on pidettävä mahdollisimman lyhyenä, mutta täyttä vastaavuutta latausjohdinsarjan kanssa ei edellytetä.

— Johdinsarja sijoitetaan mahdollisimman lähelle maatasoa (ALSE) tai lattiaa (OTS).

2.3.2. Keinoverkko

Verkkovirtaa syötetään ajoneuvoon 50 μH:n/50 Ω:n keinosähköverkon kautta (ks. lisäyksen 8 kohta 4).

Keinosähköverkot sijoitetaan suoraan maatasolle (radiokaiuton suojattu tila, ALSE) tai lattialle (avoin tila OTS). Keinosähköverkon kotelo kiinnitetään maatasoon (ALSE) tai liitetään suojamaadoitukseen (OTS, esim. sauvaelektrodilla).

Kunkin keinoverkon mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

2.3.3. Latausjohdinsarja

Latausjohdinsarja asetetaan suoraan linjaan keinosähköverkkojen ja ajoneuvon latauspistokkeen väliin ja ohjataan kohtisuoraan ajoneuvon pituusakseliin nähden (ks. kuvat 3d ja 3e). Johdinsarjan projisoidun pituuden keinosähköverkkojen puolelta ajoneuvon puolelle on oltava 0,8 (+ 0,2/–0) m, kuten kuvissa 3d ja 3e esitetään.

Jos johdinsarja on pitempi, ylimääräinen osuus laskostetaan enintään 0,5 metrin laskoksille noin puolesta välistä keinosähköverkon ja ajoneuvon välistä etäisyyttä. Jos tätä ei voida käytännössä tehdä johtimien määrän tai jäykkyyden vuoksi tai koska testaus tehdään käyttäjän tiloissa, johdinsarjan ylimääräisen osuuden sijoittelu on kirjattava tarkasti testausselosteeseen.

Latausjohdinsarjan ajoneuvonpuoleisen osuuden on riiputtava pystysuorassa 100 mm:n (+200/–0 mm) etäisyydellä ajoneuvon korista.

Koko johdinsarja on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio (dielektrisyysvakio) on pieni (εr ≤ 1,4), 100 mm (±25 mm) maatason (ALSE) tai lattian (OTS) yläpuolelle.

2.4. Ajoneuvo lataustilassa 3 (vaihtovirtalataus ilman tietoliikenneyhteyttä) tai 4 (tasavirtalataus ja tietoliikenneyhteys).

2.4.1. Latausasema tai verkkovirtalataus

Latausasema voidaan sijoittaa testauspaikkaan tai sen ulkopuolelle.

Jos ajoneuvon ja latausaseman välinen paikallinen/yksityinen tietoliikenne voidaan simuloida, latausaseman sijasta voidaan käyttää vaihtovirtaverkkolatausta.

Molemmissa tapauksissa testauspaikkaan on sijoitettava verkkovirta- ja tietoliikenne- tai signaalipistorasiat seuraavasti:

— Pistorasiat sijoitetaan maatasolle (radiokaiuton suojattu tila, ALSE) tai lattialle (avoin tila OTS).

— Verkkovirtapistorasian / paikallisen tai yksityisen tietoliikennepistorasian ja keinosähköverkkojen / tasavirtalatauskeinoverkkojen / asymmetristen keinoverkkojen välisen johdinsarjan pituus on pidettävä mahdollisimman lyhyenä, mutta täyttä vastaavuutta latausjohdinsarjan kanssa ei edellytetä.

— Verkkovirtapistorasian / paikallisen tai yksityisen tietoliikennepistorasian ja keinosähköverkkojen / tasavirtalatauskeinoverkkojen / asymmetristen keinoverkkojen välinen johdinsarja on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa (ALSE) tai lattiaa (OTS).

Jos latausasema sijoitetaan testauspaikan sisäpuolelle, latausaseman ja verkkovirtapistorasian / paikallisen tai yksityisen tietoliikennepistorasian välisen johdinsarjan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

— Latausaseman puolella johdinsarjan on riiputtava pystysuorassa maatasolle (ALSE) tai lattiaan (OTS).

— Ylimääräinen osuus on sijoitettava mahdollisimman lähelle maatasoa (ALSE) tai lattiaa (OTS) ja laskostettava tarvittaessa. Jos tätä ei voida käytännössä tehdä johtimien määrän tai jäykkyyden vuoksi tai koska testaus tehdään käyttäjän tiloissa, johdinsarjan ylimääräisen osuuden sijoittelu on kirjattava tarkasti testausselosteeseen.

Latausasema on hyvä sijoittaa vastaanottoantennin keilanleveyden ulkopuolelle.

2.4.2. Keinoverkko

Verkkovaihtovirtaa syötetään ajoneuvoon 50 μH:n/50 Ω:n keinosähköverkon kautta (ks. lisäyksen 8 kohta 4).

Verkkotasavirtaa syötetään ajoneuvoon 5 μH:n/50 Ω:n korkeajännitekeinoverkkojen (tasavirtalatauskeinoverkkojen) kautta (ks. lisäyksen 8 kohta 3).

Keinosähköverkot/tasavirtalatauskeinoverkot sijoitetaan suoraan maatasolle (ALSE) tai lattialle (OTS). Keinosähköverkkojen/tasavirtalatauskeinoverkkojen kotelo kiinnitetään maatasoon (ALSE) tai liitetään suojamaadoitukseen (OTS, esim. sauvaelektrodilla).

Kunkin keinosähköverkon/tasavirtalatauskeinoverkon mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

2.4.3. Asymmetrinen keinoverkko

Signaali-/ohjausportteihin liitetyt paikalliset/yksityiset tietoliikennejohdot ja kiinteän verkon portteihin liitetyt johdot on yhdistettävä ajoneuvoon asymmetristen keinoverkkojen kautta.

Käytettävät asymmetriset keinoverkot täsmennetään lisäyksen 8 kohdassa 5 seuraavasti:

— kohta 5.1: symmetrisellä johdotuksella varustettu signaali-/ohjausportti

— kohta 5.2: kiinteän verkon portti, jonka virtajohdoissa on PLC

— kohta 5.3: signaali-/ohjausportti sekä PLC (teknologia) ohjaussignaalijohdossa

— kohta 5.4: signaali-/ohjausportti ja ohjaussignaalijohto.

Asymmetriset keinoverkot sijoitetaan suoraan maatasolle. Asymmetristen keinoverkkojen kotelo kiinnitetään maatasoon (ALSE) tai liitetään suojamaadoitukseen (OTS, esim. sauvaelektrodilla).

Kunkin asymmetrisen keinoverkon mittausportti päätetään 50 Ω:n kuormalla.

Jos käytetään latausasemaa, signaali-/ohjausportteihin ja/tai kiinteän verkon portteihin ei tarvitse liittää asymmetristä keinoverkkoa. Ajoneuvon ja latausaseman väliset paikalliset/yksityiset tietoliikennejohdot on kytkettävä asianomaisiin latausaseman puolisiin laitteisiin, jotta tietoliikenne toimisi suunnitellusti. Jos tietoliikenne emuloidaan ja jos asymmetrinen keinoverkko estää kunnollisen tietoliikenteen, asymmetristä keinoverkkoa ei pidä käyttää.

2.4.4. Paikallista/yksityistä tietoliikenneyhteyttä käyttävä latausjohdinsarja

Paikallista/yksityistä tietoliikenneyhteyttä käyttävä latausjohdinsarja asetetaan suoraan linjaan keinosähköverkkojen / tasavirtalatauskeinoverkkojen / asymmetristen keinoverkkojen ja ajoneuvon latauspistorasian väliin ja ohjataan kohtisuoraan ajoneuvon pituusakseliin nähden (ks. kuvat 3f ja 3g). Johdinsarjan projisoidun pituuden keinosähköverkkojen puolelta ajoneuvon puolelle on oltava 0,8 (+ 0,2/0) m.

Jos johdinsarjan pituus on suurempi, ylimääräinen osuus on laskostettava enintään 0,5 m:n leveyteen. Jos tätä ei voida käytännössä tehdä johtimien määrän tai jäykkyyden vuoksi tai koska testaus tehdään käyttäjän tiloissa, johdinsarjan ylimääräisen osuuden sijoittelu on kirjattava tarkasti testausselosteeseen.

Paikallista/yksityistä tietoliikenneyhteyttä käyttävän latausjohdinsarjan ajoneuvonpuoleisen osuuden on riiputtava pystysuorassa 100 mm:n (+200/–0 mm) etäisyydellä ajoneuvon korista.

Koko johdinsarja on sijoitettava johtamattomalle materiaalille, jonka eristevakio (dielektrisyysvakio) on pieni (εr ≤ 1,4), 100 mm (±25 mm) maatason (ALSE) tai lattian (OTS) yläpuolelle.

3. Vertailupiste

3.1. Vertailupisteellä tarkoitetaan tässä liitteessä pistettä, jossa kenttävoimakkuus todetaan. Piste määritellään seuraavasti:

3.2. Luokkien M, N, O, T, R ja S ajoneuvoissa standardin ISO 11451-2 mukaisesti.

3.3. Luokan L ajoneuvoissa seuraavasti: 3.3.1. vähintään 2 m:n etäisyydellä mitattuna vaakasuunnassa antennivaiheen keskeltä tai vähintään 1 m:n etäisyydellä mitattuna pystysuunnassa siirtojohtojärjestelmän (TLS) säteilevistä elementeistä 3.3.2. ajoneuvon keskilinjalla (pitkittäisellä symmetriatasolla) 3.3.3. vähintään 1,0 ± 0,05 m:n korkeudella tasosta, jolla ajoneuvo seisoo, tai 2,0 ± 0,05 m:n korkeudella, jos malliston jonkin ajoneuvon korkeus on yli 3,0 m 3.3.4. joko 1,0 ± 0,2 m ajoneuvon etupyörän pystysuuntaisen keskilinjan takapuolella (piste C tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa 1), kun kyseessä on kolmipyöräinen ajoneuvo, tai 0,2 ± 0,2 m ajoneuvon etupyörän pystysuuntaisen keskilinjan takapuolella (piste D tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa 2), kun kyseessä on kaksipyöräinen ajoneuvo. 3.3.5. Jos päätetään kohdistaa säteily ajoneuvon takaosaan, vertailupiste on määritettävä samoin kuin kohdissa 3.3.1–3.3.4. Ajoneuvo on tällöin sijoitettava menosuunta antennista poispäin eli käännettynä 180 astetta keskipisteensä kautta kulkevan pystyakselin ympäri niin, että antennin etäisyys sitä lähimpänä olevasta korin pisteestä säilyy samana. Tämä esitetään tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa 3.

4. Testausvaatimukset

4.1. Taajuusalue, pysähdysajat, polarisaatio Ajoneuvo on altistettava pystypolarisoidulle sähkömagneettiselle säteilylle taajuusalueella 20–2 000 MHz. Testisignaalin modulaation on oltava a) amplitudimodulaatio (AM), jossa modulaatiotaajuus on 1 kHz ja modulaatiosyvyys 80 % taajuusalueella 20–800 MHz b) pulssimodulaatio (PM), Ton 577 μs, jakso 4600 μs taajuusalueella 800–2 000 MHz, jolleivät tutkimuslaitos ja ajoneuvon valmistaja toisin sovi. Taajuusaskelman koko ja pysähdysaika on valittava standardin ISO 11451-1 mukaisesti.

4.1.1. Tutkimuslaitoksen on tehtävä testit standardissa ISO 11451-1 määrätyillä väleillä koko taajuusalueella 20–2 000 MHz. Jos valmistaja toimittaa koko taajuusalueelta mittaustiedot, jotka on saatu soveltuvin osin standardin ISO 17025 mukaisesti akkreditoidulta ja tyyppihyväksyntäviranomaisen tunnustamalta testilaboratoriolta, tutkimuslaitos voi vaihtoehtoisesti valita pienemmän joukon määrätaajuuksia kyseiseltä alueelta (esim. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1300 ja 1800 MHz), jotta varmistetaan, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset. Jos ajoneuvo ei läpäise tässä liitteessä määriteltyjä testejä, on varmistettava, että tämä tapahtui relevanteissa testausoloissa eikä hallitsemattomien kenttien vaikutuksesta.

5. Tarvittavan kenttävoimakkuuden kehittäminen

5.1. Testausmenetelmä

5.1.1. Testikentän voimakkuuden aikaansaamiseksi käytetään standardin ISO 11451-1 mukaista korvausmenetelmää.

5.1.2. Kalibrointi

Siirtojohtojärjestelmissä (TLS) on käytettävä yhtä kenttäanturia ajoneuvon vertailupisteessä.

Antennien tapauksessa on käytettävä neljää kenttäanturia ajoneuvon vertailulinjassa.

5.1.3. Testausvaihe

Asetetaan ajoneuvo siten, että ajoneuvon keskilinja on vertailupisteen tai -linjan päällä. Ajoneuvon keulan on normaalisti oltava kiinteään antenniin päin. Jos kuitenkin elektroniset ohjausyksiköt, joilla on häiriönsietoon liittyviä toimintoja, ja niihin liittyvät johdinsarjat on sijoitettu pääasiassa ajoneuvon takapuoliskoon, testi olisi normaalitapauksessa suoritettava siten, että ajoneuvon keula on antennista poispäin ja ajoneuvo on sijoitettu ikään kuin sitä olisi pyöritetty vaakatasossa 180o keskipisteensä ympäri eli siten, että etäisyys antennista ajoneuvon ulkorungon lähimpään osaan pysyy samana. Jos ajoneuvo on pitkä (eli lukuun ottamatta luokkien L, M1 ja N1 ajoneuvoja) ja elektroniset ohjausyksiköt, joilla on häiriönsietoon liittyviä toimintoja, on johdinsarjoineen sijoitettu pääasiassa keskelle ajoneuvoa, ajoneuvon oikean tai vasemman kyljen perusteella voidaan määrittää vertailupiste. Vertailupisteen on oltava keskellä ajoneuvon pitkittäisakselia tai kohdassa, jonka valmistaja ja tyyppihyväksyntäviranomainen ovat valinneet yhdessä otettuaan huomioon elektronisten järjestelmien jakautumisen ja johdinsarjan sijoittelun.

Testit saadaan tehdä näin vain jos testauskammion rakenne sallii sen. Antennin paikka on merkittävä testausselosteeseen.