FI Euroopan unionin virallinen lehti L 237/24

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 46 – Epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden sekä tällaisten laitteiden asentamisen osalta moottoriajoneuvojen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset määräykset

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 03 täydennys 3 – Voimaantulopäivä: 9. lokakuuta 2014

Muutossarjan 04 täydennys 1 – Voimaantulopäivä: 9. lokakuuta 2014

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

I. Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

2. Määritelmät

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Merkinnät

5. Hyväksyminen

6. Vaatimukset

7. Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppiin tehtävä muutos ja hyväksynnän laajentaminen

8. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

9. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

10. Tuotannon lopettaminen

11. Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

II. Epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennus

12. Määritelmät

13. Hyväksynnän hakeminen

14. Hyväksyminen

15. Vaatimukset

16. Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

17. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

18. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

19. Tuotannon lopettaminen

20. Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

21. Siirtymäsäännökset

LIITTEET

1 Ilmoituslomake epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppihyväksyntää varten

2 Ilmoituslomake ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen asentamisen osalta

3 Ilmoitus epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta säännön nro 46 mukaisesti

4 Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen asentamisen osalta säännön nro 46 mukaisesti

5 Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen hyväksyntämerkin sijoittelu

6 Testausmenetelmä heijastuskyvyn määrittelemiseksi

7 Menettely peilin heijastavan pinnan kaarevuussäteen r määrittämiseksi

8 Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi

9 (Varattu)

10 Havaintoetäisyyden laskeminen

11 Esitetyn kohteen koon määrittäminen

1. SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan

a) tämän säännön 15.2.1.1.1 kohdan taulukossa mainittuihin pakollisiin ja vapaavalintaisiin epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin, jotka on tarkoitettu luokkien M ja N ajoneuvoihin (1), sekä tämän säännön 15.2.1.1.3 ja 15.2.1.1.4 kohdassa mainittuihin pakollisiin ja vapaavalintaisiin epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin, jotka on tarkoitettu sellaisiin luokan L (2) ajoneuvoihin, joissa on kuljettajan ainakin osittain ympäröivä kori.

b) epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamiseen luokkien M ja N ajoneuvoihin sekä sellaisiin luokan L (3) ajoneuvoihin, joissa on kuljettajan ainakin osittain ympäröivä kori.

I. EPÄSUORAN NÄKEMÄN TARJOAVAT LAITTEET

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä

2.1 ’epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla’ tarkoitetaan laitteita, joilla voidaan tarkkailla ajoneuvon viereistä liikennealuetta, joka ei ole suoraan nähtävissä. Ne voivat olla tavanomaisia peilejä, kamera-näyttölaitteita tai muita laitteita, jotka välittävät kuljettajalle tietoa epäsuorasta näkökentästä,

2.1.1 ’peilillä’ tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu antamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse, sivulle tai eteen tämän säännön 15.2.4 kohdassa määriteltyjen näkökenttien alueella. Peileillä ei tarkoiteta periskooppien kaltaisia laitteita,

2.1.1.1 ’sisäpeilillä’ tarkoitetaan edellä 2.1 kohdassa määriteltyä laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustamoon,

2.1.1.2 ’ulkopeilillä’ tarkoitetaan edellä 2.1 kohdassa määriteltyä laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan,

2.1.1.3 ’valvontapeilillä’ tarkoitetaan muuta kuin 2.1.1 kohdassa määriteltyä peiliä, joka voidaan asentaa ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle ja joka antaa tämän säännön 15.2.4 kohdassa määritellyistä näkökentistä poikkeavan näkökentän,

2.1.1.4 ’näkemisen tukijärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, jonka avulla kuljettaja voi havaita ja/tai nähdä ajoneuvon viereisellä alueella olevia kohteita,

2.1.1.5 ’r’:llä tarkoitetaan heijastavalla pinnalla liitteessä 7 kuvatun menetelmän mukaisesti mitattujen kaarevuussäteiden keskiarvoa,

2.1.1.6 ’pääkaarevuussäteillä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (ri)’ tarkoitetaan liitteessä 7 määritellyn laitteen avulla saatavia arvoja, jotka mitataan tämän säännön 6.1.2.1.2.1 kohdassa määritellyn janan b kanssa samansuuntaisella peilin keskustan lävistävän heijastavan pinnan kaarella sekä tämän janan kanssa kohtisuorassa olevalla kaarella,

2.1.1.7 ’kaarevuussäteellä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (rp)’ tarkoitetaan pääkaarevuussäteiden ri ja ri′ aritmeettista keskiarvoa, joka on

2.1.1.8 ’pallopinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jossa säde on kaikkiin suuntiin vakio ja samansuuruinen,

2.1.1.9 ’ei-pallomaisella (asfäärisellä) pinnalla’ tarkoitetaan pintaa, jolla on vain yhdellä tasolla vakiomittainen säde,

2.1.1.10 ’ei-pallomaisella peilillä’ tarkoitetaan peiliä, joka koostuu sekä pallomaisesta että ei-pallomaisesta osasta ja jossa heijastavaan pintaan on merkittävä siirtyminen pallomaisesta ei-pallomaiseen osaan. Peilin pääakselin kaarevuus määritellään x/y-koordinaattijärjestelmässä, jonka määrittelee pallomaisen ensisijaisen kalotin säde, jossa

R : nimellinen säde pallomaisessa osassa k : kaarevuuden muutoksen vakio a : pallomaisen ensisijaisen kalotin pallomaisen koon vakio.

2.1.1.11 ’Heijastavan pinnan keskipisteellä’ tarkoitetaan heijastavan pinnan näkyvän osan keskipistettä.

2.1.1.12 ’peilin olennaisten osien kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan sen ympyrän kaaren sädettä ”c”, joka tarkimmin vastaa kyseisen osan kaarevaa muotoa,

2.1.1.13 ’peililuokalla’ tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on yksi tai useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Peilit luokitellaan seuraavasti:

a) Luokka I: ”sisäpuolinen taustapeili”, antaa tämän säännön 15.2.4.1 kohdassa määritellyn näkökentän

b) Luokat II ja III: ”ulkopuolinen päätaustapeili”, antaa tämän säännön 15.2.4.2 ja 15.2.4.3 kohdassa määritellyn näkökentän

c) Luokka IV: ”ulkopuolinen laajakulmapeili”, antaa tämän säännön 15.2.4.4 kohdassa määritellyn näkökentän

d) Luokka V: ”ulkopuolinen lähietäisyystaustapeili”, antaa tämän säännön 15.2.4.5 kohdassa määritellyn näkökentän

e) Luokka VI: ”etupeili”, antaa tämän säännön 15.2.4.6 kohdassa määritellyn näkökentän

f) Luokka VII: peilit, jotka on tarkoitettu sellaisiin luokan L ajoneuvoihin, joissa on kori, antavat tämän säännön 15.2.4.7 kohdassa määritellyn näkökentän.

2.1.2 ’epäsuoran näkemän tarjoavalla kamera-näyttölaitteella’ tarkoitetaan 2.1 kohdassa määriteltyä laitetta, jossa näkökenttä saadaan aikaan 2.1.2.1 ja 2.1.2.2 kohdassa määritellyllä kameran ja näytön yhdistelmällä,

2.1.2.1 ’kameralla’ tarkoitetaan laitetta, jolla saadaan kuva ulkomaailmasta ja jolla sen jälkeen muutetaan kuva signaaliksi (esim. videosignaaliksi),

2.1.2.2 ’näytöllä’ tarkoitetaan laitetta, jolla signaali muunnetaan näkyviksi kuviksi,

2.1.2.3 ’havaitsemisella’ tarkoitetaan kykyä erottaa kohde sen taustasta ja/tai ympäristöstä tietyltä etäisyydeltä,

2.1.2.4 ’valoisuuskontrastilla’ tarkoitetaan kohteen ja sen välittömän taustan ja/tai ympäristön välistä kirkkauseroa, jonka avulla kohde voidaan erottaa taustastaan ja/tai ympäristöstään,

2.1.2.5 ’erottelukyvyllä’ tarkoitetaan pienintä havaintojärjestelmän erottamaa eli laajemmasta kokonaisuudesta erilliseksi havaitsemaa yksityiskohtaa. Silmän erottelukykyä kuvataan ”näkötarkkuutena”,

2.1.2.6 ’merkittävällä kohteella’ tarkoitetaan pyöreää kohdetta, jonka korkeus on 0,50 m ja halkaisija 0,30 m,

2.1.2.7 ’merkittävällä havainnolla’ tarkoitetaan havaintotasoa, joka käytetyllä katselujärjestelmällä saavutetaan merkittävissä olosuhteissa. Tämä vastaa tilannetta, jossa merkittävän kohteen kokoluokka on useita kertoja suurempi kuin pienin yksityiskohta, joka voidaan havaita katselujärjestelmän kautta.

2.1.2.8 ’näkökentällä’ tarkoitetaan kolmiulotteisen tilan osaa, jota valvotaan epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen avulla. Jollei toisin todeta, tämä perustuu yhdellä tai useammalla muulla laitteella kuin peilillä maanpinnan tasolla saatavaan näkymään. Rajoittavana tekijänä saattaa olla asianomainen merkittävää kohdetta vastaava havaintoetäisyys,

2.1.2.9 ’havaintoetäisyydellä’ tarkoitetaan etäisyyttä kameran linssin keskustasta pisteeseen, josta merkittävä kohde voidaan vielä juuri havaita (merkittävän havainnon määritelmän mukaisesti),

2.1.2.10 (Varattu)

2.1.2.11 (Varattu)

2.1.2.12 ’spektrin näkyvällä osalla’ tarkoitetaan valoa, jonka aallonpituus on ihmissilmän havaintoalueella eli 380–780 nm.

2.1.2.13 ’kamera-näyttö-tallennuslaitteella’ tarkoitetaan kameraa ja sellaista muuta näyttö- tai tallennuslaitetta kuin edellä 2.1.2 kohdassa määriteltyä kamera-näyttölaitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle muiden kuin tämän säännön 15.2.4 kohdassa tarkoitettujen näkökenttien aikaansaamiseksi tai turvajärjestelmäksi ajoneuvon sisälle tai ympärille,

2.1.2.14 ’vuotamisella (smear)’ tarkoitetaan näytöllä näkyvää kirkasta pystysuuntaista juovaa, kun auringonvalo tai jonkin muun kirkkaan valolähteen valo osuu suoraan kameran linssiin. Vuotaminen (smear) on optiikan aiheuttama ilmiö.

2.1.3 ’muilla epäsuoran näkemän tarjoavilla laitteilla’ tarkoitetaan edellä 2.1 kohdassa määriteltyjä laitteita, joissa näkökenttää ei saada aikaan peilillä tai epäsuoran näkemän tarjoavalla kamera-näyttölaitteella,

2.1.4 ’epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypillä’ tarkoitetaan laitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

a) laitteen suunnittelu, mukaan lukien tarvittaessa kiinnitys koriin,

b) kun kyseessä ovat peilit: luokka, muoto ja peilin heijastavan pinnan mitat ja kaarevuussäde,

c) kun kyseessä ovat kamera-näyttölaitteet: havaintoetäisyys ja näkökenttä.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen hyväksymistä hakee kauppanimen tai tavaramerkin haltija tai tämän valtuutettu edustaja.

3.2 Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteessä 1.

3.3 Jokaisen epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin osalta hakemukseen on liitettävä:

3.3.1 peileistä neljä näytekappaletta, joista kolme testejä varten ja yksi laboratorion säilytettäväksi myöhemmin mahdollisesti tarvittavia tutkimuksia varten. Laboratorion pyynnöstä voidaan vaatia lisänäytekappaleita,

3.3.2 muista epäsuoran näkemän tarjoavista laitteista yksi näyte kaikista osista.

4. MERKINNÄT

4.1 Hyväksyntää varten toimitetuissa epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden näytekappaleissa on oltava valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki. Merkinnän on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.2 Kaikissa laitteissa on oltava riittävän suuri paikka hyväksyntämerkille, jonka on oltava luettavissa, kun laite on kiinnitetty ajoneuvoon. Tila on esitettävä liitteessä 1 tarkoitetuissa piirustuksissa.

5. HYVÄKSYMINEN

5.1 Kyseiselle epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille on myönnettävä hyväksyntä, jos hyväksyttäväksi toimitetut näytekappaleet täyttävät tämän säännön 6 kohdan vaatimukset.

5.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 04) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa millekään muulle epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille.

5.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 3 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

5.4 Edellä 4.1 kohdassa määritellyn merkinnän lisäksi kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisiin epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin on kiinnitettävä edellä 4.2 kohdassa mainittuun paikkaan näkyvästi kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

5.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, jotka ovat ympyrän sisällä (4)

5.4.2 hyväksyntänumero,

5.4.3 lisätunnus I, II, III, IV, V, VI tai VII, joka osoittaa, mihin luokkaan peilityyppi kuuluu, tai tunnus S, jos kyseessä on muu epäsuoran näkemän tarjoava laite kuin peili. Lisätunnus on sijoitettava sopivaan paikkaan E-kirjaimen sisältävän ympyrän läheisyyteen.

5.5 Hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen on oltava helposti luettavissa ja pysyviä.

5.6 Tämän säännön liitteessä 5 annetaan esimerkki edellä tarkoitetun hyväksyntämerkin ja lisätunnuksen sijoittelusta.

6. VAATIMUKSET

6.1 Peilit

6.1.1 Yleiset vaatimukset

6.1.1.1 Kaikkien peilien on oltava säädettäviä.

a) Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II-VII)

Heijastavan pinnan reuna on suljettava suojaavaan koteloon (pidike tms.), jonka ympyrän kehällä arvon ”c” on oltava vähintään 2,5 mm kaikissa kohdissa ja kaikkiin suuntiin. Jos heijastava pinta ulottuu suojaavan kotelon ulkopuolelle, ulkonevan osan reunan kaarevuussäteen ”c” on oltava vähintään 2,5 mm ja heijastavan pinnan on palattava suojaavaan koteloon, kun 50 N:n voima kohdistuu suojaavaan koteloon nähden suurimpaan ulkonemaan vaakatasossa ajoneuvon pitkittäisen keskitason suuntaisesti.

b) Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)

Jos heijastavan pinnan reuna on suljettu suojaavaan koteloon (pidike tms.), sen ympyrän kehällä kaarevuussäteen ”c” on oltava vähintään 2,5 mm kaikissa kohdissa ja kaikkiin suuntiin. Jos heijastava pinta ulottuu suojaavan kotelon ulkopuolelle, tätä vaatimusta sovelletaan ulkonevan osan reunaan.

6.1.1.3 Kun peili kiinnitetään tasaiselle pinnalle, on sen säätöasennosta riippumatta kaikilla osilla, mukaan lukien kannakkeeseen jäljempänä 6.1.3.2 kohdassa tarkoitetun testin jälkeen kiinni jäävät osat, jos ne ovat mahdollisessa staattisessa kosketuksessa joko halkaisijaltaan 165 mm:n palloon, kun kyse on sisäpeilistä, tai halkaisijaltaan 100 mm:n palloon, kun kyse on ulkopeilistä, oltava vähintään 2,5 mm:n kaarevuussäde ”c”.

6.1.1.4 Edellä olevien 6.1.1.2 ja 6.1.1.3 kohdan vaatimuksia ei sovelleta ulkopinnan osiin, jotka ulkonevat vähemmän kuin 5 mm, mutta tällaisten osien ulospäin suuntautuvat kulmat on pyöristettävä, paitsi jos tällaiset osat ulkonevat vähemmän kuin 1,5 mm. Ulkoneman määritykseen käytetään seuraavaa menetelmää:

6.1.1.4.1 Kuperaan pintaan asennetun osan ulkonema voidaan määrittää joko suoraan tai tämän ajoneuvoon kiinnitetyn osan tarvittavan kohdan piirustuksen avulla.

6.1.1.4.2 Jos muuhun kuin kuperaan pintaan asennetun osan ulkonemaa ei voida määrittää yhdellä mittauksella, se määritetään mittaamalla halkaisijaltaan 100 mm:n pallon keskipisteen etäisyyden suurin ero helmapellin nimellislinjasta pallon pyörähdettyä yhden kierroksen niin, että se on jatkuvassa kosketuksessa osaan. Kuvassa 1 on esimerkki tämän menettelyn käyttämisestä.

Kuva 1

6.1.1.5 Edellä 6.1.1.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset eivät koske kiinnitysreikien tai -syvennysten reunoja, kun kyseisen kiinnitysreiän tai -syvennyksen halkaisija tai suurin lävistäjä on pienempi kuin 12 mm sillä edellytyksellä, että reikä tai syvennys on pyöristetty.

6.1.1.6 Mekanismi, jolla peili kiinnitetään ajoneuvoon, on suunniteltava siten, että säteeltään 70 mm:n (L-luokan ajoneuvoilla 50 mm:n) sylinteri, jonka akseli tai yksi akseleista toimii kierto- tai pyörintäakselina varmistaen peilin taipumisen iskun suuntaan, kulkee läpi ainakin jostain osasta sitä pintaa, johon kyseinen mekanismi on kiinnitetty.

6.1.1.7 Edellä 6.1.1.2 ja 6.1.1.3 kohdassa tarkoitettuihin ulkopeilien osiin, jotka on valmistettu kovuudeltaan enintään 60 Shore A -astetta olevasta materiaalista, ei kyseisiä määräyksiä kuitenkaan sovelleta.

6.1.1.8 Sisäpeilien osilla, jotka on valmistettu kovuudeltaan 50 Shore A -asteen materiaalista ja jotka on kiinnitetty jäykkään kannakkeeseen, edellä olevien 6.1.1.2 ja 6.1.1.3 kohdan vaatimuksia sovelletaan vain kannakkeeseen.

6.1.2 Erityiset vaatimukset

6.1.2.1 Mitat

6.1.2.1.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)

Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 40 mm ja toinen sivu ”a” mm siten, että

r on kaarevuussäde.

6.1.2.1.2 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokat II ja III)

6.1.2.1.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää

a) suorakulmio, jonka korkeus on 40 mm ja kannan pituus a mm,

b) suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka pituus on b mm.

6.1.2.1.2.2 a:n ja b:n pienimmät arvot ilmoitetaan seuraavassa taulukossa:

Taustapeilin luokka a (mm) b (mm) II 200 III 70

6.1.2.1.3 Ulkopuoliset ”laajakulmapeilit” (luokka IV)

Heijastavan pinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mittojen sellaiset, että ne antavat, tarvittaessa yhdessä luokkaan II kuuluvien ulkopeilien kanssa, tämän säännön 15.2.4.4 kohdassa määritellyn näkökentän.

6.1.2.1.4 Ulkopuoliset ”lähietäisyyspeilit” (luokka V)

Heijastuspinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mitoiltaan sellainen, että peili antaa tämän säännön 15.2.4.5 kohdassa määritellyn näkökentän.

6.1.2.1.5 Etupeilit (luokka VI)

Heijastuspinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mitoiltaan sellainen, että peili antaa tämän säännön 15.2.4.6 kohdassa määritellyn näkökentän.

6.1.2.1.6 Peilit luokan L ajoneuvoihin, joissa on kori (luokka VII)

6.1.2.1.6.1 Ulkopuoliset pääpeilit (luokka VII)

Heijastuspinnan mittojen on oltava vähintään sellaiset, että

a) pinnan ala on vähintään 6 900 mm2

b) pyöreän peilin halkaisija on vähintään 94 mm

c) jos taustapeili ei ole pyöreä, sen heijastuspinnalle mahtuu ympyrä, jonka halkaisija on 78 mm.

Heijastuspinnan mitat saavat olla enintään sellaiset, että

a) yhdenkään pyöreän taustapeilin halkaisija ei ole suurempi kuin 150 mm

b) kaikkien ei-pyöreiden taustapeilien heijastava pinta mahtuu mitoiltaan 120 mm × 200 mm olevan suorakulmion sisään.

6.1.2.2 Heijastava pinta ja heijastuskertoimet

6.1.2.2.1 Peilin heijastavan pinnan on oltava joko tasainen tai pallomaisesti kupera. Ulkopuoliset peilit voidaan lisäksi varustaa ei-pallomaisella osalla, jos päätaustapeili täyttää epäsuoraa näkökenttää koskevat vaatimukset.

6.1.2.2.2 Peilien kaarevuussäteiden väliset erot

6.1.2.2.2.1 ri:n tai ri′:n ja rp:n välinen ero ei missään vertailupisteessä saa olla yli 0,15 r.

6.1.2.2.2.2 Yhdenkään kaarevuussäteen (rp1, rp2 ja rp3) ja r:n välinen ero ei saa olla yli 0,15 r.

6.1.2.2.2.3 Kun r on vähintään 3 000 mm, arvo 0,15 r, johon viitataan edellä 6.1.2.2.2.1 ja 6.1.2.2.2.2 kohdassa, korvataan arvolla 0,25 r.

6.1.2.2.3 Peilien ei-pallomaisia osia koskevat vaatimukset

6.1.2.2.3.1 Ei-pallomaisten peilien on oltava kooltaan ja muodoltaan riittäviä hyödyllisen tiedon välittämiseksi kuljettajalle. Tämä edellyttää yleensä vähintään 30 mm leveyttä joltakin kohdalta.

6.1.2.2.3.2 Ei-pallomaisen osan kaarevuussäteen ri on oltava vähintään 150 mm.

6.1.2.2.4 Pallomaisen peilin r:n arvon on oltava vähintään:

6.1.2.2.4.1 1 200 mm sisäpuolisilla taustapeileillä (luokka I),

6.1.2.2.4.2 1 200 mm luokkien II ja III ulkopuolisilla päätaustapeileillä,

6.1.2.2.4.3 300 mm ulkopuolisilla laajakulmapeileillä (luokka IV) ja ulkopuolisilla lähietäisyyspeileillä (luokka V),

6.1.2.2.4.4 200 mm etupeileillä (luokka VI).

6.1.2.2.4.5 1 000 mm tai enintään 1 500 mm luokan VII peileillä.

6.1.2.2.5 Tämän liitteen liitteessä 6 tarkoitetun normaalin heijastuskertoimen on oltava vähintään 40 prosenttia.

Jos heijastavan pinnan heijastustaso on muutettavissa, ”päiväasennossa” on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien merkkien ja valojen värit. ”Yöasennossa” normaalin heijastuskertoimen on oltava vähintään 4 prosenttia.

6.1.2.2.6 Heijastavan pinnan on säilytettävä edellä 6.1.2.2.5 kohdassa vahvistetut ominaisuudet, vaikka se joutuisi tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin.

6.1.3 Testi

6.1.3.1 Luokkien I–VI ja luokan VII (kun helat ovat samanlaiset kuin luokassa III) peilit on testattava jäljempänä 6.1.3.2.1 ja 6.1.3.2.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Luokan VII peilit, joissa on uuma, on testattava jäljempänä 6.1.3.2.3 kohdassa kuvatulla tavalla.

6.1.3.1.1 Ulkopeilejä ei tarvitse testata jäljempänä 6.1.3.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos yksikään niiden osista ei säätöasennosta riippumatta ole alle 2 metrin korkeudella maanpinnasta, kun ajoneuvoon kohdistuva kuormitus vastaa sen suurinta teknisesti sallittua massaa.

Tätä poikkeusta sovelletaan myös niihin peilien kiinnikkeisiin (kiinnityslevyt, varret, kääntönivelet jne.), jotka ovat alle 2 metrin korkeudella maanpinnasta eivätkä ulotu ajoneuvon kokonaisleveyden yli, kun kokonaisleveys mitataan poikittaistasosta, poikittaistason kulkiessa peilin alimmaisten kiinnikkeiden läpi tai mistä tahansa edellä mainitun tason etupuolella olevasta pisteestä, jos ajoneuvo on siinä kohdassa leveämpi kuin kiinnikkeiden kohdalla.

Tällaisissa tapauksissa edellytetään annettavaksi tarkka selostus siitä, että peili on asennettava kiinnikkeilleen ajoneuvoon edellä mainittujen määräysten mukaisesti.

Tätä poikkeusta sovellettaessa varteen on merkittävä pysyvällä tavalla tunnus

ja siitä on oltava maininta tyyppihyväksyntätodistuksessa.

6.1.3.2 Iskutesti

Tämän kohdan mukaista testiä ei tehdä ajoneuvon koriin liitetyille laitteille, jotka tarjoavat etuheijastusalueen, jonka kulma on enintään 45° suhteessa ajoneuvon pituusakselin suuntaiseen keskitasoon, tai laitteille, jotka ulkonevat enintään 100 mm mitattuna ajoneuvon ympäröivästä korirakenteesta säännön nro 26 mukaisesti.

6.1.3.2.1 Testilaitteen kuvaus

6.1.3.2.1.1 Testilaitteena on heiluri, joka voi heilua kahden vaakatasossa suorassa kulmassa toisiinsa nähden olevan akselin ympäri, joista toinen on kohtisuorassa heilurin vapaata liikerataa vastaavaan tasoon nähden.

Heilurin päässä on halkaisijaltaan 165 mm (± 1 mm) oleva pallomainen iskuvasara, joka on päällystetty 5 mm paksulla kumikerroksella. Kumikerroksen kovuus on 50 Shore A -astetta.

Lisäksi käytettävissä on oltava laite, jolla voidaan määrittää suurin kulma varren ollessa vapaatasolla.

Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappaleen paikallaan jäljempänä 6.1.3.2.2.6 kohdassa eriteltyjen iskutestiä koskevien vaatimusten mukaisesti.

Kuvassa 1 esitetään testilaitteen mitat (mm) ja erityiset rakennevaatimukset.

Kuva 1

6.1.3.2.1.2 Heilurin iskukeskuksen on oltava sama kuin iskuvasaran pään pallomaisen osan keskus. Sen etäisyys l pyörimisakselista vapaatasolla on 1 m ± 5 mm. Heilurin pelkistetty massa mo = 6,8 ± 0,05 kg. mo:n suhde heilurin kokonaismassaan m ja heilurin painopisteen ja pyörimisakselin väliseen etäisyyteen d ilmaistaan yhtälöllä

6.1.3.2.2 Testin kuvaus

6.1.3.2.2.1 Peili kiinnitetään kannakkeeseen laitteen valmistajan tai tarvittaessa ajoneuvon valmistajan suosittelemalla tavalla.

6.1.3.2.2.2 Peilin sijoittaminen paikoilleen testiä varten:

6.1.3.2.2.2.1 Peili on sijoitettava testilaitteeseen siten, että sen pysty- ja vaaka-akselit ovat samassa asennossa kuin silloin, kun peili on asennettuna ajoneuvoon hakijan antamien asennusohjeiden mukaisesti.

6.1.3.2.2.2.2 Jos peili on säädettävissä jalustaan nähden, testiasennon on oltava sellainen, että mahdollisten nivelten toiminta on mahdollisimman epätodennäköistä hakijan määrittelemän säätöalueen rajoissa.

6.1.3.2.2.2.3 Jos peilin etäisyyttä jalustaan voidaan säätää, jalustan ja peilin kotelon välinen etäisyys on säädettävä mahdollisimman lyhyeksi.

6.1.3.2.2.2.4 Jos heijastava pinta liikkuu kotelossa, se on säädettävä siten, että kauimmaisena ajoneuvosta oleva yläkulma on uloimmassa asennossaan kehykseen nähden.

6.1.3.2.2.3 Lukuun ottamatta sisäpuolisten taustapeilien testiä 2 (ks. 4.2.2.6.1 kohta jäljempänä) on heilurin ollessa pystyasennossa iskuvasaran keskipisteen läpi kulkevien pysty- ja pitkittäistasojen kuljettava myös tämän säännön 2.1.1.11 kohdassa tarkoitetun heijastuspinnan keskipisteen läpi. Heilurin pituussuuntaisen liikkeen on oltava samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa.

6.1.3.2.2.4 Kun edellä olevien 6.1.3.2.2.1 ja 6.1.3.2.2.2 kohdan mukaisesti säädetyn peilin osat estävät heilurin paluun, iskupistettä on siirrettävä kohtisuoraan suuntaan kyseistä pyörimis- tai kiertymisakselia vastaan.

Iskupistettä ei saa siirtää enempää kuin testin suorittamiseksi on tarpeen; siirtämistä on rajoitettava seuraavasti:

a) joko iskuvasaraa rajoittavan pallon on ainakin sivuttava 6.1.1.6 kohdassa tarkoitettua sylinteriä,

b) tai iskuvasaran kosketuspisteen on oltava vähintään 10 mm heijastuspinnan reunojen sisäpuolella.

6.1.3.2.2.5 Testissä iskuvasaran annetaan pudota 60°:n kulmasta pystysuoraan nähden niin, että se iskeytyy peiliin juuri sillä hetkellä, kun heiluri saavuttaa pystysuoran asennon.

6.1.3.2.2.6 Isku kohdistetaan peileihin seuraavissa erilaisissa olosuhteissa:

6.1.3.2.2.6.1 Sisäpeilit

a) Testi 1: Iskupisteiden on oltava edellä olevan 6.1.3.2.2.3 kohdan mukaisia. Heilurin pään on iskeydyttävä peilin heijastuspinnalle.

b) Testi 2: Suojakuoren reunassa olevan iskupisteen on oltava sellainen, että isku muodostaa 45°:n kulman heijastuspinnan kanssa ja sijaitsee vaakasuorassa tasossa, joka kulkee heijastuspinnan keskipisteen kautta. Iskun on osuttava heijastuspinnan puolelle.

6.1.3.2.2.6.2 Ulkopeilit

a) Testi 1: Iskupisteen on oltava edellä olevien 6.1.3.2.2.3 tai 6.1.3.2.2.4 kohdan mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä peilin heijastuspinnalle.

b) Testi 2: Iskupisteen on oltava edellä olevien 6.1.3.2.2.3 tai 6.1.3.2.2.4 kohdan mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä peilin heijastuspinnan taakse.

Kun luokan II tai III taustapeili on kiinnitetty samaan kiinnikkeeseen kuin luokan IV taustapeili, edellä tarkoitetut testit on suoritettava alemmalle peilille. Testauksesta vastaava tutkimuslaitos saa kuitenkin toistaa toisen tai molemmat kyseisistä testeistä ylemmälle peilille, jos se sijaitsee alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta.

6.1.3.2.3 Uumaan kiinnitetyn suojakotelon taivutuskoe (luokka VII)

6.1.3.2.3.1 Testin kuvaus

Suojakotelo sijoitetaan laitteeseen vaakatasoon siten, että kiinnikkeen tukisäätimet voidaan lukita lujasti. Kotelon suurimman mitan suunnassa tukisäätimen kiinnikekohtaa lähinnä sijaitseva pää kiinnitetään liikkumattomaksi 15 mm leveän jäykän pidäkkeen avulla, joka kattaa kotelon koko leveyden.

Kotelon toiseen päähän sijoitetaan edellä mainitun kanssa identtinen pidäke, jotta kotelolle voidaan suorittaa sovellettava kuormitustesti (kuva 2).

Testattavaa päätä vastakkainen kotelon pää voidaan lukita kuva 2 mukaisesti sen sijaan, että sitä pidettäisiin paikallaan.

Kuva 2

Esimerkki taustapeilin taivutuskoelaitteesta

6.1.3.2.3.2 Testikuorman on oltava 25 kg, ja sitä on pidettävä yllä minuutin ajan.

6.1.3.3 Testitulokset

6.1.3.3.1 Edellä 6.1.3.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun jälkeen jatkettava heilahdusta siten, että pyörimisakselin ja iskukeskuksen yhdistävä suora linja muodostaa vähintään 20°:n kulman pystysuoraan nähden. Kulman mittaustarkkuuden on oltava ± 1°.

6.1.3.3.1.1 Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta tuulilasiin kiinnitettäviin peileihin, joihin testin jälkeen sovelletaan 6.1.3.3.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

6.1.3.3.1.2 Pystysuoraan nähden edellytetty kulma on pienennetty 20°:sta 10°:seen kaikilla luokkien II ja IV taustapeileillä sekä niillä luokan III taustapeileillä, jotka on asennettu samoihin kiinnikkeisiin kuin luokan IV peilit.

6.1.3.3.2 Jos tuulilasiin kiinnitettävän peilin kiinnike katkeaa edellä 6.1.3.2 kohdassa tarkoitetussa testissä, jäljelle jäävä osa saa ulottua enintään 10 mm yli jalustan ja testin jälkeen jäljelle jäävän kokonaisuuden on täytettävä tämän säännön 6.1.1.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

6.1.3.3.3 Heijastuspinta ei saa särkyä 6.1.3.2 kohdassa kuvattujen testien aikana. Heijastuspinta saa kuitenkin särkyä, jos jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

6.1.3.3.3.1 lasinsirpaleet ovat edelleen kiinni joko kuoren takaosassa tai kuoreen lujasti kiinnitetyssä pinnassa; lasin osittainen irtautuminen takaosasta on sallittua, jos irtautunut osa ulottuu enintään 2,5 mm halkeaman kummallekin puolelle. Heijastavan pinnan iskukohdasta saa irrota pieniä siruja;

6.1.3.3.3.2 heijastuspinta on valmistettu turvalasista.

6.2 Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit

6.2.1 Yleiset vaatimukset

6.2.1.1 Jos käyttäjä tarvitsee säätömahdollisuutta, epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen on oltava säädettävissä ilman työkaluja.

6.2.1.2 Jos epäsuoran näkemän tarjoava laite voi tuottaa edellytetyn näkökentän kokonaisuudessaan vain näkökenttää selaamalla, koko prosessi, johon kuuluu selaus, kuvan toisto ja paluu aloitusasemaan, saa kestää enintään 2 sekuntia.

6.2.2 Epäsuoran näkemän tarjoavat kamera-näyttölaitteet

6.2.2.1 Yleiset vaatimukset

6.2.2.1.1 Kun epäsuoran näkemän tarjoava kamera-näyttölaite on asennettu tasaiselle pinnalle, kaikilla osilla, jotka ovat laitteen säätöasennosta riippumatta mahdollisessa staattisessa kosketuksessa halkaisijaltaan 165 mm:n palloon, kun kyse on näytöstä, ja halkaisijaltaan 100 mm:n palloon, kun kyse on kamerasta, on oltava vähintään 2,5 mm:n kaarevuussäde ”c”.

6.2.2.1.2 Edellä 6.2.2.1.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset eivät koske kiinnitysreikien tai -syvennysten reunoja, kun kyseisen kiinnitysreiän tai -syvennyksen halkaisija tai suurin lävistäjä on pienempi kuin 12 mm sillä edellytyksellä, että reikä tai syvennys on pyöristetty.

6.2.2.1.3 Sellaisiin jäykkään kannakkeeseen asennettuihin kameran ja näytön osiin, jotka on valmistettu kovuudeltaan alle 60 Shore -asteen materiaalista, edellä olevan 6.2.2.1.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan vain kannakkeen osalta.

6.2.2.2 Toimintaa koskevat vaatimukset

6.2.2.2.1 Kameran on toimittava hyvin olosuhteissa, joissa auringonvalo osuu kameraan. Kyllästynyt alue määritellään alueeksi, jolla jyrkkäsävyisen kuvion valoisuuskontrastin suhdeluku (C = Lw/Lb) jää alle arvon 2,0; tällainen kyllästynyt alue saa olla enintään 15 prosenttia näytön kuva-alasta jäljempänä 6.2.2.2.1.1–6.2.2.2.1.4 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

Jos kamerajärjestelmä näyttää testin aikana muutoksia vuotamisilmiön (blooming) alueella, suurimman blooming-ilmiön alueen on täytettävä vaatimus.

6.2.2.2.1.1 Kameran eteen asetetaan mustavalkoinen testikuvio, jonka vähimmäiskontrastisuhde on 20.

Testikuvion on oltava tasaisesti valaistu valaistuksella 3 000 ± 300 Lx.

Testikuvion on keskimäärin oltava keskiharmaa ja katettava kokonaisuudessaan kameran kuvaama alue. Kamera ei saa testikuvion lisäksi kuvata mitään muita kohteita.

6.2.2.2.1.2 Kameraan on kohdistettava 40 kLx:n valo (simuloitu aurinko), joka kattaa kulmat 0,6 ja 0,9 asteen välillä ja jonka korotuskulma on 10 astetta (suoraan tai peilin kautta) sensorin optisesta akselista poispäin.

Valonlähteellä on oltava seuraavat ominaisuudet:

a) sen spektrin on oltava D65 toleranssilla ± 1 500 K

b) sen on oltava paikan ja ajan suhteen homogeeninen toleranssilla 2 kLx.

Valonlähteen säteilemän infrapunasäteilyn on oltava määrältään merkityksetöntä.

6.2.2.2.1.3 Testin aikana ei saa olla käytössä mitään ympäristön valaistusta.

6.2.2.2.1.4 Jäljempänä kuvassa A annetaan esimerkki testijärjestelyistä.

Kuva A

Kaavio vuotamisilmiön (blooming) mittausjärjestelyistä

6.2.2.2.2 Näytön erilaisissa valaistusolosuhteissa tuottaman kontrastin on oltava standardin ISO 15008:2003 mukainen.

6.2.2.2.3 Näytön keskimääräistä kirkkautta on voitava säätää joko manuaalisesti tai automaattisesti ympäröivien olosuhteiden mukaisesti.

6.2.2.2.4 Näytön valoisuuskontrastin mittaukset on tehtävä standardin ISO 15008:2009 mukaisesti.

6.2.3 Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

On osoitettava, että laite täyttää seuraavat vaatimukset:

6.2.3.1 Laitteen on havaittava spektrin näkyvä osa ja aina toistettava kuva siten, että tulkintaa spektrin näkyväksi osaksi ei tarvita.

6.2.3.2 On taattava järjestelmän toimivuus toimintaolosuhteissa, joissa se otetaan käyttöön. Kuvien saamiseen ja niiden esittämiseen käytetyn tekniikan mukaisesti edellä olevaan 6.2.2.2 kohtaa sovelletaan kokonaisuudessaan tai osittain. Muissa tapauksissa osoitetaan ja todistetaan herkkyydeltään edellä olevaa 6.2.2.2 kohtaa vastaavan järjestelyn avulla, että järjestelmä takaa vaatimustenmukaisen tai sitä paremman toiminnan, ja osoitetaan, että järjestelmässä taataan toimivuus, joka on yhtä hyvä tai parempi kuin peilin tai kamera-näyttölaitteen tyyppisiltä epäsuoran näkemän tarjoavilta laitteilta edellytetty toimivuus.

7. EPÄSUORAN NÄKEMÄN TARJOAVAN LAITTEEN TYYPPIIN TEHTÄVÄ MUUTOS JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1 Kaikista epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppiin tehtävistä muutoksista, myös niistä, jotka koskevat laitteen kiinnitystä koriin, on ilmoitettava kyseisen tyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen

a) valmistajaa kuultuaan päättää, että uusi tyyppihyväksyntä on myönnettävä, tai

b) soveltaa 7.1.1 kohtaan (Tarkistaminen) sisältyvää menettelyä ja tarvittaessa 7.1.2 kohtaan (Laajentaminen) soveltuvaa menettelyä.

7.1.1 Tarkistaminen

Jos valmistusasiakirjoihin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tehdyillä muutoksilla ole todennäköisesti havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että epäsuoran näkemän tarjoava laite joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, muutos katsotaan ”tarkistamiseksi”.

Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen valmistusasiakirjojen tarkistettu sivu ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleen antamisen päivämäärä. Valmistusasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

7.1.2 Laajentaminen

Muutos katsotaan ”laajentamiseksi”, jos valmistusasiakirjojen tietojen muutoksen lisäksi

a) tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä

b) jokin ilmoituslomakkeen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai

c) pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen.

7.2 Hyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan 5.3 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. Lisäksi muutetaan ilmoituslomakkeeseen liitettyä hyväksyntäasiakirjojen luetteloa siten, että tuoreimman tarkistamisen tai laajentamisen päivämäärä käy ilmi.

7.3 (Varattu)

7.4 Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä.

8.2 Kaikki tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaisiksi täyttämällä 6 kohdan vaatimukset.

9. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1 Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8.1 kohdassa asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppi ei täytä 8.2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia.

9.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä näille hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

10. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, sen on ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennös, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä suuraakkosin merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU”.

11. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta on toimitettava.

II. EPÄSUORAN NÄKEMÄN TARJOAVIEN LAITTEIDEN ASENNUS

12. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä

12.1 ’kuljettajan näköpisteillä’ tarkoitetaan kahta 65 mm:n päässä toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella liitteessä 8 määritellystä kuljettajan istuimen R-pisteestä. Kyseiset kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaista pystykeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskikohta on pituussuuntaisella pystytasolla, jonka on kuljettava ajoneuvon valmistajan kuljettajalle suunnitteleman istuma-asennon keskeltä,

12.2 ’laajalla kaksisilmäisellä näkökentällä’ tarkoitetaan kokonaisnäkökenttää, joka saadaan asettamalla päällekkäin vasemman ja oikean silmän näkökentät (ks. kuva 3 jäljempänä),

Kuva 3

12.3 ’ajoneuvotyypillä epäsuoran näkemän osalta’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoja, joiden seuraavat perusominaisuudet ovat samanlaiset:

12.3.1 epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyyppi

12.3.2 näkökenttää rajoittavat korin osat

12.3.3 R-pisteen koordinaatit (jos sovelletaan)

12.3.4 pakollisten ja mahdollisten vapaaehtoisten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden määräpaikat ja tyyppihyväksyntämerkinnät,

12.4 ’luokkien L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 ja N3 ajoneuvoilla’ tarkoitetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3), (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2, kohta 2) määriteltyjä ajoneuvoluokkia.

12.5 ’etuohjaamolla’ tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin etumaisen alareunan pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä.

13. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

13.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä hakemus ajoneuvotyypin hyväksyntää varten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden osalta.

13.2 Ilmoituslomakkeen malli esitetään liitteessä 2.

13.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

13.4 Tyyppihyväksyntäviranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

14. HYVÄKSYMINEN

14.1 Hyväksyntä on myönnettävä, jos 13 kohdan mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön 15 kohdan vaatimukset.

14.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (parhaillaan 04) ilmoittavat hyväksynnän myöntämisajankohtana sovellettavan sääntöön tehtyjä viimeisimpiä tai teknisiä muutoksia koskevan muutossarjan. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

14.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tämän säännön mukaisesti myönnetystä ajoneuvotyypin hyväksymisestä tai hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta tämän säännön liitteessä 4 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

15. VAATIMUKSET

15.1 Yleistä

15.1.1 Ajoneuvoon kiinnitettyjen pakollisten ja vapaaehtoisten epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden, jotka mainitaan jäljempänä 15.2.1.1.1 kohdassa olevassa taulukossa, on oltava tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä.

15.1.2 Peilit ja muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet on asennettava siten, ettei peili tai muu epäsuoran näkemän tarjoava laite liiku niin, että mitattu näkökenttä huomattavasti muuttuu, eikä värähtele niin paljon, että kuljettaja tulkitsee saadun kuvan väärin.

15.1.3 Edellä 15.1.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä ajoneuvon liikkuessa nopeudella, joka voi olla enintään 80 prosenttia ajoneuvon suurimmasta rakenteellisesta nopeudesta mutta kuitenkin enintään 150 km/h.

15.1.4 Jäljempänä määriteltyjen näkökenttien on oltava laajoja kaksisilmäisiä näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä 12.1 kohdassa määritellyt ”kuljettajan näköpisteet”. Näkökentät määritetään, kun ajoneuvo on ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2.2.5.4 kohta) määritellyssä ajonkunnossa sekä luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen osalta, kun niissä on yksi edessä istuva matkustaja (75 kg). Jos ne määritetään ikkunoiden lävitse, lasin valonsiirtymiskertoimen on oltava säännön nro 43 liitteen 21 mukainen.

15.2 Peilit

15.2.1 Lukumäärä

15.2.1.1 Pakollisten peilien vähimmäismäärä

15.2.1.1.1 Jäljempänä 15.2.4 kohdassa tarkoitetut näkökentät on saatava aikaan vähimmäismäärällä pakollisia peilejä seuraavassa taulukossa esitetyn mukaisesti. Jos peili ei ole pakollinen, ei voida vaatia pakollisena muutakaan epäsuoraa näkemää tarjoavaa järjestelmää.

Ajoneuvoluokka Sisäpeili Ulkopeilit Sisäpeili Luokka I Pääpeili (suuri) Luokka II Pääpeili (pieni) Luokka III Laajakulmapeili Luokka IV Lähietäisyyspeili Luokka V Etupeili Luokka VI M1 Pakollinen paitsi jos ajoneuvossa on 15.2.4.1 kohdassa kuvatussa näkökentässä jotain muuta materiaalia kuin turvalasia Vapaaehtoinen Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella. Vaihtoehtoisesti voidaan asentaa luokan II peilejä Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja/tai 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella (kumpikin on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) Vapaaehtoinen (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) M2 Vapaaehtoinen (ei näkökenttää koskevia vaatimuksia) Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella Kielletty Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja/tai 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella (molemmat on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) Vapaaehtoinen (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) M3 Vapaaehtoinen (ei näkökenttää koskevia vaatimuksia) Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella Kielletty Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja/tai 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella (kumpikin on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) Vapaaehtoinen (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) N1 Pakollinen paitsi jos ajoneuvossa on 15.2.4.1 kohdassa kuvatussa näkökentässä jotain muuta materiaalia kuin turvalasia Vapaaehtoinen Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella Vaihtoehtoisesti voidaan asentaa luokan II peilejä Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja/tai 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella (kumpikin on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) Vapaaehtoinen (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) N2 ≤ 7,5 t Vapaaehtoinen (ei näkökenttää koskevia vaatimuksia) Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella Kielletty Pakollinen Molemmilla puolilla, jos voidaan asentaa luokan V peili Vapaaehtoinen Molemmilla puolilla, jos luokan V peiliä ei voida asentaa lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. Pakollinen (ks. 15.2.2.7 ja 15.2.4.5.5 kohta) 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella (kumpikin on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) +10 cm:n poikkeama voidaan hyväksyä lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. Vapaaehtoinen 1 etupeili (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. N2 > 7,5 t Vapaaehtoinen (ei näkökenttää koskevia vaatimuksia) Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella Kielletty Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. Pakollinen (ks. 15.2.2.7 ja 15.2.4.5.5 kohta) 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella (kumpikin on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. Pakollinen (ks. 15.2.1.1.2 kohta) 1 etupeili (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. N3 Vapaaehtoinen (ei näkökenttää koskevia vaatimuksia) Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella Kielletty Pakollinen 1 kuljettajan puolella ja 1 matkustajan puolella lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. Pakollinen (ks. 15.2.2.7 ja 15.2.4.5.5 kohta) 1 matkustajan puolella Vapaaehtoinen 1 kuljettajan puolella (kumpikin on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää. Pakollinen (ks. 15.2.1.1.2 kohta) 1 etupeili (asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle) lisäksi 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 kohdan mukaisesti ajoneuvoissa, joissa luokan V peilin asennuskorkeus on vähintään 2,4 m (ks. 15.2.4.5.12 kohta): vaadittu näkökenttä (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohta) voidaan havaita käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää.

15.2.1.1.2 Jos jäljempänä 15.2.4.6 kohdassa kuvattu etupeilin näkökenttä ja/tai jäljempänä 15.2.4.5 kohdassa kuvattu lähietäisyyspeilin näkökenttä voidaan saavuttaa jollain muulla kuin tämän säännön 6.2 kohdan mukaisesti hyväksytyllä ja edellä olevan 15 kohdan mukaisesti asennetulla epäsuoran näkemän tarjoavalla laitteella, kyseistä laitetta voidaan käyttää asianomaisten peilien sijasta.

Käytettäessä kamera-näyttölaitetta näytössä saa näkyä ainoastaan:

a) jäljempänä 15.2.4.5 kohdassa kuvattu näkökenttä, kun lähietäisyyspeili on korvattu

b) jäljempänä 15.2.4.6 kohdassa kuvattu näkökenttä, kun etupeili on korvattu, ajoneuvon liikkuessa eteenpäin enintään nopeudella 10 km/h, tai

c) samanaikaisesti jäljempänä 15.2.4.5 ja 15.2.4.6 kohdassa kuvatut näkökentät, kun lähietäisyyspeili ja etupeili on korvattu. Jos ajoneuvo liikkuu eteenpäin suuremmalla nopeudella kuin 10 km/h tai se liikkuu taaksepäin, näyttöä voidaan käyttää muiden tietojen hankkimiseen edellyttäen, että jäljempänä 15.2.4.5 kohdassa tarkoitettu näkökenttä on pysyvästi näkyvillä.

15.2.1.1.3 Luokan L ajoneuvoissa, joissa on kori, vaadittavat taustapeilit

Ajoneuvoluokka Sisäpeili (Luokka I) Ulkopuoliset pääpeilit (Lokat III ja VII) Luokan L moottoriajoneuvot, joissa on kuljettajan osittain tai kokonaan ympäröivä kori 1 (5) 1, jos on sisäpeili 2, jos sisäpeiliä ei ole

Jos on asennettu vain yksi ulkotaustapeili, sen on sijaittava ajoneuvon vasemmalla puolella maissa, joissa on oikeanpuoleinen liikenne, ja ajoneuvon oikealla puolella maissa, joissa on vasemmanpuoleinen liikenne.

15.2.1.1.4 Vapaavalintaiset taustapeilit luokan L ajoneuvoissa

Ulkotaustapeilin kiinnittäminen ajoneuvon vastakkaiselle puolelle edellä 15.2.1.1.3 kohdassa tarkoitettuun pakolliseen taustapeiliin nähden on sallittu. Taustapeilin on täytettävä tässä säännössä vahvistetut vaatimukset.

15.2.1.2 Tämän säännön määräyksiä ei sovelleta tämän säännön 2.1.1.3 kohdassa määriteltyihin valvontapeileihin. Ulkopuoliset valvontapeilit on kuitenkin asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle, kun ajoneuvoon kohdistuva kuormitus vastaa sen suurinta teknisesti sallittua massaa.

15.2.2 Sijainti

15.2.2.1 Peilit on sijoitettava siten, että kuljettajalla on tavanomaisessa ajoasennossa selkeä näkyvyys tielle ajoneuvon taakse, sivuille ja eteen.

15.2.2.2 Ulkopeilien on oltava näkyvissä joko sivuikkunan läpi tai pyyhkimien pyyhkimän tuulilasin osan läpi. Viimeksi mainittua määräystä (eli tuulilasin puhdistettua osaa koskevaa määräystä) ei kuitenkaan sovelleta suunnittelullisista syistä

a) luokkien M2 ja M3 ajoneuvojen matkustajan puoleisiin peileihin ja vapaaehtoisiin kuljettajan puoleisiin peileihin

b) luokan VI peileihin.

15.2.2.3 Jos näkökenttää mitattaessa ajoneuvo on alusta–ohjaamokokoonpanossa, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava korin pienin ja suurin leveys, jotka tarvittaessa on osoitettava vastaavanlevyisillä mallilevyillä. Kaikki testeissä huomioon otetut ajoneuvot ja peilien muodot on esitettävä peilien asennusta koskevassa ajoneuvon tyyppihyväksyntätodistuksessa (ks. liite 4).

15.2.2.4 Määräysten mukainen ajoneuvon kuljettajan puoleinen ulkopeili on sijoitettava siten, että ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason sekä peilien keskipisteen ja kuljettajan näköpisteet yhdistävän 65 mm pitkän suoran keskipisteen kautta kulkevan pystytason väliin muodostuu enintään 55°:n kulma.

15.2.2.5 Peilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti enempää kuin on tarpeen jäljempänä 15.2.4 kohdassa vahvistettujen näkökenttävaatimusten täyttämiseksi.

15.2.2.6 Kun ulkopuolisen peilin alin reuna on alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta ajoneuvon ollessa kuormitettu sen suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan, peili ei saa ulottua yli 250 mm ilman peilejä mitatun ajoneuvon kokonaisleveyden yli.

15.2.2.7 Luokkien V ja VI peilit on kiinnitettävä ajoneuvoihin siten, että riippumatta peilin asennosta säädön jälkeen mikään peilin tai sen kehysten osa ei ole alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta, kun ajoneuvoon kohdistuva kuormitus vastaa sen suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa.

Näitä peilejä ei saa kuitenkaan asentaa ajoneuvoihin, joiden ohjaamon korkeus estää tämän vaatimuksen täyttymisen: tässä tapauksessa ei vaadita muuta epäsuoran näkemän tarjoavaa laitetta.

15.2.2.8 Peilit saavat ulottua ajoneuvon suurimman sallitun leveyden yli, jollei edellä olevien 15.2.2.5, 15.2.2.6 ja 15.2.2.7 kohdan vaatimuksista muuta johdu.

15.2.2.9 Kaikki luokan VII peilit on kiinnitettävä sillä tavoin, että ne pysyvät vakaassa asennossa ajoneuvon normaaleissa ajo-olosuhteissa.

15.2.3 Säätäminen

15.2.3.1 Kuljettajan on kyettävä säätämään sisäpeiliä ajoasennossaan.

15.2.3.2 Kuljettajan puoleisen ulkopeilin on oltava säädettävissä ajoneuvon sisäpuolelta oven ollessa kiinni; ikkuna voi kuitenkin olla auki. Peili voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin.

15.2.3.3 Edellä olevan 15.2.3.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopeilejä, jotka voidaan iskusta vääntymisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen asentoonsa ilman säätöä.

15.2.4 Näkökentät

15.2.4.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään 20 m leveän tasaisen vaakasuoran alueen, jonka keskikohta on ajoneuvon pituussuuntaisella pystykeskitasolla ja joka alkaa 60 m etäisyydeltä ajoneuvon kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu taaksepäin horisonttiin (kuva 4).

Kuva 4

Luokan I peilin näkökenttä

15.2.4.2 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokka II)

15.2.4.2.1 Ulkotaustapeili kuljettajan puolella

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään 5 m leveän tasaisen ja vaakasuoran alueen, joka rajoittuu ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa yhdensuuntaiseen ja ajoneuvon uloimman, kuljettajan puoleisen pisteen kautta kulkevaan tasoon ja alkaa 30 m kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu taaksepäin horisonttiin.

Kuljettajan on lisäksi nähtävä 1 m leveä tien osuus, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman pisteen kautta 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä alkaen (ks. kuva 5).

15.2.4.2.2 Matkustajan puoleinen ulkotaustapeili

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään 5 m leveän tasaisen ja vaakasuoran alueen, joka rajoittuu matkustajan puolella ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa yhdensuuntaiseen ja ajoneuvon uloimman, matkustajan puoleisen pisteen kautta kulkevaan tasoon ja alkaa 30 m kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu taaksepäin horisonttiin.

Kuljettajan on lisäksi nähtävä 1 m leveä tien osuus, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman pisteen kautta 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä alkaen (ks. kuva 5).

Kuva 5

Luokan II peilien näkökenttä

15.2.4.3 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokka III)

15.2.4.3.1 Ulkotaustapeili kuljettajan puolella

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään 4 m leveän tasaisen vaakasuoran alueen, joka rajoittuu ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa yhdensuuntaiseen ja ajoneuvon uloimman, kuljettajan puoleisen pisteen kautta kulkevaan tasoon ja ulottuu 20 m kuljettajan näköpisteistä taaksepäin kohti horisonttia (ks. kuva 6).

Kuljettajan on lisäksi nähtävä 1 m leveä tien osuus, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman pisteen kautta 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä alkaen.

15.2.4.3.2 Matkustajan puoleinen ulkotaustapeili

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 4 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman matkustajanpuolisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä alkaa 20 m kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu taaksepäin horisonttiin (ks. kuva 6).

Kuljettajan on lisäksi nähtävä 1 m leveä tien osuus, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman pisteen kautta 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä alkaen.

Kuva 6

Luokan III peilien näkökenttä

15.2.4.4 Ulkopuolinen ”laajakulmapeili” (luokka IV)

15.2.4.4.1 Kuljettajanpuolinen ulkopuolinen ”laajakulmapeili”

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 15 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman kuljettajanpuolisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä alkaa vähintään 10 m:n etäisyydeltä kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu 25 m:n etäisyydelle näköpisteiden taakse.

Kuljettajan on lisäksi nähtävä 4,5 m leveä tien osuus, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman pisteen kautta 1,5 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä alkaen (ks. kuva 7).

15.2.4.4.2 Matkustajanpuolinen ulkopuolinen ”laajakulmapeili”

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään 15 m leveän tasaisen ja vaakasuoran alueen, joka rajoittuu ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa yhdensuuntaiseen ja ajoneuvon uloimman, matkustajan puoleisen pisteen kautta kulkevaan tasoon ja alkaa vähintään 10 m:n etäisyydeltä kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu 25 m:n etäisyydelle näköpisteiden taakse.

Kuljettajan on lisäksi nähtävä 4,5 m leveä tien osuus, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman pisteen kautta 1,5 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä alkaen (ks. kuva 7).

Kuva 7

Luokan IV laajakulmapeilien näkökenttä

15.2.4.5. Ulkopuolinen ”lähietäisyyspeili” (luokka V)

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä ajoneuvon sivun suuntaisen tasaisen vaakasuoran alueen, jota rajoittavat seuraavat pystytasot (ks. kuviot 8a ja 8b):

15.2.4.5.1 taso, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason kanssa ja lävistää ajoneuvon ohjaamon uloimman pisteen matkustajan puolelta;

15.2.4.5.2 poikittaissuunnassa taso, joka on yhdensuuntainen edellä 15.2.4.5.1 kohdassa tarkoitetun tason kanssa ja 2 m:n etäisyydellä sen edessä

15.2.4.5.3 takana taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason kanssa yhdensuuntainen ja on 1,75 m:n etäisyydellä tämän tason takana;

15.2.4.5.4 edessä taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason kanssa yhdensuuntainen ja on 1 m:n etäisyydellä tämän tason edessä. Jos ajoneuvon puskurin etureunan kautta kulkeva poikittainen pystysuora taso on alle 1 m:n etäisyydellä kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason edessä, näkökentän on rajoituttava tähän tasoon.

15.2.4.5.5 Jos kuvissa 8a ja 8b tarkoitettu näkökenttä voidaan saada aikaan luokan IV laajakulmapeilin näkökentän ja luokan VI etupeilin näkökentän yhdistelmällä, luokan V lähietäisyyspeilin asentaminen ei ole pakollista.

Kuva 8a ja 8b

Luokan V lähietäisyyspeilin näkökenttä

15.2.4.5.6 Ainoastaan matkustajan puolella näkökentän on oltava myös sellainen, että kuljettaja näkee ajoneuvon sivun suuntaisen tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka on edellä 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 kohdassa määritellyn kentän ulkopuolella mutta seuraavien pystytasojen rajoittaman kentän sisäpuolella; tämän näkökentän etuosa voidaan pyöristää kuljettajan puolen vastaiselta puolelta 2 000 mm:n säteellä (ks. kuvat 8c ja 8d):

15.2.4.5.7 poikittaissuunnassa taso, joka on yhdensuuntainen edellä 15.2.4.5.1 kohdassa tarkoitetun tason kanssa ja 4,5 m:n etäisyydellä sen edessä

15.2.4.5.8 takana taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason kanssa yhdensuuntainen ja on 1,75 m:n etäisyydellä tämän tason takana;

15.2.4.5.9 edessä taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason kanssa yhdensuuntainen ja on 3 m:n etäisyydellä tämän tason edessä. Tämä näkökenttä voidaan osittain tuottaa etupeilillä (luokka VI).

15.2.4.5.10 Edellä 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohdassa kuvattu näkökenttä voidaan osittain tuottaa ulkopuolisella ”laajakulmapeilillä” (luokka IV) tai ulkopuolisen ”lähietäisyyspeilin” (luokka V) ja etupeilin (luokka VI) yhdistelmällä.

15.2.4.5.11 Edellä 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohdassa määrätty näkökenttä voidaan saada aikaan käyttämällä suoran näkemän ja (luokkien IV, V ja VI) epäsuoran näkemän laitteiden yhdistelmää.

15.2.4.5.11.1 Jos epäsuoran näkemän tarjoavaa luokan IV laitetta käytetään tuottamaan 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohdassa kuvattu näkökenttä, laite on säädettävä siten, että se samanaikaisesti tarjoaa 15.2.4.4.2 kohdassa kuvatun näkökentän.

15.2.4.5.11.2 Jos epäsuoran näkemän tarjoavaa luokan V laitetta käytetään tuottamaan 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohdassa kuvattu näkökenttä, laite on säädettävä siten, että se samanaikaisesti tarjoaa 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 kohdassa kuvatun näkökentän.

15.2.4.5.11.3 Jos epäsuoran näkemän tarjoavaa luokan VI laitetta käytetään tuottamaan 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 kohdassa kuvattu näkökenttä, laite on säädettävä siten, että se samanaikaisesti tarjoaa 15.2.4.6.1 kohdassa kuvatun näkökentän.

15.2.4.5.12 Edellä 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 kohdassa kuvattua näkökenttää voidaan katsella käyttämällä ulkopuolisen lähietäisyystaustapeilin (luokka V) ja ulkopuolisen laajakulmapeilin (luokka IV) yhdistelmää.

Tässä tapauksessa ulkopuolisen lähietäisyystaustapeilin (luokka V) on annettava vähintään 90 prosenttia 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 kohdassa kuvatusta näkökentästä ja luokan IV peili on säädettävä siten, että se samanaikaisesti tarjoaa 15.2.4.4.2 kohdassa kuvatun näkökentän.

15.2.4.5.13 Edellä olevaa 15.2.4.5.6–5.2.4.5.12 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoon, jossa jokin luokan V peilin tai sen kehyksen osa on vähemmän 2,4 metriä maanpinnan yläpuolella, riippumatta sen asennosta säädön jälkeen.

15.2.4.5.14 Edellä olevaa 15.2.4.5.6–15.2.4.5.12 kohtaa ei sovelleta luokan M2 tai M3 ajoneuvoihin.

Kuvat 8c ja 8d

Matkustajan puolen laajempi näkökenttä

15.2.4.6 Etupeili (luokka VI)

15.2.4.6.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään sellaisen tasaisen ja vaakasuoran alueen, jota rajoittaa

a) poikittainen pystytaso, joka kulkee edessä ajoneuvon uloimman pisteen kautta,

b) poikittainen pystytaso, joka sijaitsee 2 000 mm a kohdassa määritellyn tason edessä,

c) pituussuuntainen pystytaso, joka yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman, kuljettajan puoleisen pisteen kautta ja

d) pituussuuntainen pystytaso, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa ja sijaitsee 2 000 mm etäisyydellä ajoneuvon kuljettajan puolen vastaisen puolen uloimmasta pisteestä.

Tämän näkökentän etuosa voidaan pyöristää kuljettajan puolen vastaiselta puolelta 2 000 mm:n säteellä (ks. kuva 9).

Määritellyn näkökentän osalta ks. myös jäljempänä oleva 15.2.4.9.2 kohta.

Etupeilejä koskevien määräysten noudattaminen on pakollista luokkiin N2 > 7,5 t ja N3 kuuluvilla etuohjaamoajoneuvoilla (jotka määritellään tämän säännön 12.5 kohdassa).

Jos vaatimuksia ei kyseisten luokkien ajoneuvoissa pystytä täyttämään etupeilin tai kamera-näyttölaitteen avulla, on käytettävä näkemisen tukijärjestelmää. Sillä on voitava havaita 50 cm korkea ja läpimitaltaan 30 cm:n esine kuvassa 9 määritellyn kentän sisällä.

Kuva 9

Luokan VI etupeilien näkökenttä

15.2.4.6.2. Luokan VI etupeili ei kuitenkaan ole pakollinen, jos kuljettaja voi nähdä, kun otetaan huomioon A-pilarien muodostama este, suoran linjan, joka on 300 mm:n ajoneuvon edessä ja 1 200 mm:n korkeudella tienpinnasta ja joka sijaitsee seuraavien tasojen välissä: ajoneuvon suuntainen pystysuora taso, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman kuljettajanpuoleisen pisteen kautta, sekä ajoneuvon suuntainen pystysuora taso, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee 900 mm:n etäisyydellä ajoneuvon kuljettajan puolen vastaisen puolen uloimmasta pisteestä.

15.2.4.6.3 Edellä olevaa 15.2.4.6.1 ja 15.2.4.6.2 kohtaa sovellettaessa ei ajoneuvon etuosaa määriteltäessä oteta huomioon ajoneuvoon pysyvästi kiinnitettyjä osia, jotka sijaitsevat sekä kuljettajan näköpisteiden yläpuolella että ajoneuvon etupuskurin uloimman kohdan kautta kulkevan poikittaisen pystytason edessä.

15.2.4.7 Luokan L peili (luokka VII)

15.2.4.7.1 Ulkotaustapeili kuljettajan puolella

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee tiestä vähintään 2,50 m leveän tasaisen vaakasuoran alueen, joka rajoittuu ajoneuvon pituussuuntaisen pystykeskitason kanssa yhdensuuntaiseen ja ajoneuvon uloimman, kuljettajan puoleisen pisteen kautta kulkevaan tasoon ja ulottuu 10 m kuljettajan näköpisteistä taaksepäin kohti horisonttia (ks. kuva 10).

15.2.4.7.2 Matkustajan puoleinen ulkotaustapeili

Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 4 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja kulkee ajoneuvon uloimman matkustajanpuolisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä alkaa 20 m kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu taaksepäin horisonttiin (ks. kuva 10).

Kuva 10

Luokan VII peilien näkökenttä

15.2.4.8 Jos peili koostuu useista heijastuspinnoista, joilla on eri kaarevuussäde tai joiden välissä on kulmia, vähintään yhden heijastuspinnan on täytettävä kyseisen luokan peilien näkökentälle ja mitoille (tämän säännön 6.1.2.1.2.2 kohta) vahvistetut vaatimukset.

15.2.4.9 Esteet

15.2.4.9.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)

Näkökenttää voivat rajoittaa erilaiset laitteet, esimerkiksi häikäisysuojat, tuulilasin pyyhkimet ja luokan S3 jarruvalaisimet, sillä edellytyksellä, että kaikki nämä laitteet yhdessä rajoittavat säädettyä näkökenttää enintään 15 prosenttia. Niskatuet tai rakenteet tai korin osat, kuten takaovien ikkunapilarit tai takaikkunan kehys, jätetään tämän laskelman ulkopuolelle. Tätä vaatimusta on testattava projisoituna pystytasolle kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Esteiden osuus on mitattava häikäisysuojat pois käytöstä käännettyinä.

15.2.4.9.2 Ulkopeilit (luokat II, III, IV, V, VI ja VII)

Edellä tarkennettuja näkökenttiä rajoittavaa ajoneuvon koria ja sen osia, kuten ohjaamon muita peilejä, ovenkahvoja, äärivaloja, vilkkuja ja etu- ja takapuskureita sekä heijastavien pintojen pesulaitteita, ei oteta huomioon, jos ne pienentävät näkökenttää yhteensä alle 10 prosenttia. Erikoistarkoituksiin suunnitellulla ja rakennetulla ajoneuvolla, jolla kyseisen vaatimuksen noudattaminen ei ajoneuvon erityispiirteiden vuoksi ole mahdollista, erityispiirteet saavat rajoittaa luokan VI peilin vaadittua näkökenttää yli 10 prosenttia mutta ei enempää kuin erityistoimintojen kannalta on tarpeen.

15.2.4.10 Testimenettely

Näkökenttä on määritettävä asettamalla näköpisteiden paikalle tehokkaat valonlähteet ja tutkimalla pystysuoralle pinnalle heijastunut valo. Myös muita vastaavia menetelmiä voidaan käyttää.

15.3 Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit

15.3.1 Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen suorituskyvyn on oltava sellainen, että merkittävä kohde voidaan havaita kuvatussa näkökentässä, kun otetaan huomioon merkittävän havainnon käsite liitteessä 10 vahvistetun menettelyn mukaisesti.

Näytetyn kohteen koon määrittäminen tehdään vaihtoehtoisesti liitteen 11 mukaisesti.

15.3.2 Epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen asentamisesta aiheutuva kuljettajan näkökentän rajoittuminen on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.

15.3.3 (Varattu)

15.3.4 Näytön asennusta koskevat vaatimukset

Näytön katselusuunnan on oltava likimain sama kuin pääpeilin katselusuunta.

15.3.5 Ajoneuvot voidaan myös varustaa epäsuoran näkemän tarjoavilla lisälaitteilla.

15.3.6 Tämän säännön määräyksiä ei sovelleta tämän säännön 2.1.2.13 kohdassa määriteltyihin kamera-näyttö-tallennuslaitteisiin. Ulkopuoliset valvontakamerat on asennettava vähintään 2 m maanpinnan yläpuolelle, kun ajoneuvon kuorma vastaa sen suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa, tai, jos kameran alempi reuna on alle 2 m maanpinnan yläpuolella, kamera saa ulottua enintään 50 mm yli ajoneuvon kokonaisleveyden mitattuna ilman kyseistä laitetta ja sillä on oltava vähintään 2,5 mm:n kaarevuussäde.

16. AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

16.1 Ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Kyseinen tyyppihyväksyntäviranomainen voi tämän jälkeen

a) valmistajaa kuultuaan päättää, että uusi tyyppihyväksyntä on myönnettävä, tai

b) soveltaa 16.1.1 kohtaan (Tarkistaminen) sisältyvää menettelyä ja tarvittaessa 16.1.2 kohtaan (Laajentaminen) soveltuvaa menettelyä.

16.1.1 Tarkistaminen

Jos valmistusasiakirjoihin kirjatut tiedot ovat muuttuneet ja tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että tehdyillä muutoksilla ole todennäköisesti havaittavaa kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, muutos katsotaan ”tarkistamiseksi”.

Tällaisessa tapauksessa tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarvittaessa annettava uudelleen valmistusasiakirjojen tarkistettu sivu ja osoitettava selvästi jokaisella tarkistetulla sivulla muutoksen luonne ja sivun uudelleen antamisen päivämäärä. Valmistusasiakirjojen konsolidoidun, päivitetyn toisinnon, johon on liitetty yksityiskohtainen kuvaus muutoksista, katsotaan myös täyttävän tämän vaatimuksen.

16.1.2 Laajentaminen

Muutos katsotaan ”laajentamiseksi”, jos valmistusasiakirjojen tietojen muutoksen lisäksi

a) tarvitaan uusia tarkastuksia tai testejä;

b) jokin ilmoituslomakkeen tieto (lukuun ottamatta sen liitteitä) on muuttunut tai

c) pyydetään hyväksyntää myöhemmän muutossarjan mukaisesti sen voimaantulon jälkeen.

16.2 Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, muutokset eritellen, annetaan tiedoksi tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 4 mukaisella lomakkeella. Lisäksi muutetaan ilmoituslomakkeeseen liitettyä hyväksyntäasiakirjojen luetteloa siten, että tuoreimman tarkistamisen tai laajentamisen päivämäärä käy ilmi.

16.3 Hyväksynnän laajentamisen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava sarjanumero kaikille kyseistä laajentamista koskeville ilmoituslomakkeille.

17. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

17.1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen on oltava sopimuksen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) lisäyksen 2 mukaisia.

17.2 Jokainen tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä edellä 15 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

18. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

18.1 Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä 17.1 kohdassa vahvistettu vaatimus ei täyty tai ajoneuvo ei läpäise 17.2 kohdassa määrättyjä tarkastuksia.

18.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen osapuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä hyväksyntälomakkeen jäljennöksen, jonka lopussa on allekirjoitettuna ja päivättynä ja suuraakkosin merkintä ”HYVÄKSYNTÄ PERUUTETTU”.

19. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille toimittamalla kyseisestä hyväksyntälomakkeesta jäljennöksen, jonka lopussa on suurin kirjaimin merkintä ”TUOTANTO LOPETETTU” varustettuna allekirjoituksella ja päiväyksellä.

20. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen osapuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän epäämisestä, laajentamisesta tai peruuttamisesta on toimitettava.

21. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

21.1 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa säännön muutossarjan 03 virallisen voimaantulon jälkeen hylätä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, mukaista hyväksyntähakemusta.

21.2 Alkaen 12 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille hyväksynnän vain, jos tyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

21.3 Alkaen 18 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myöntää ajoneuvotyypille hyväksynnän epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamisen osalta vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03.

21.4 Alkaen 24 kuukauden kuluttua tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, jotka on myönnetty ajoneuvotyypille epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamisen osalta tai epäsuoran näkemän tarjoavalle kamera-näyttölaitteen tyypille, jos hyväksyntiä ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 03 vaatimusten mukaisesti.

21.5 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin hyväksyntää, jota ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti, luokkien M1 and N1 ajoneuvojen osalta 26. tammikuuta 2010 alkaen ja muiden luokkien ajoneuvojen osalta 26. tammikuuta 2007 alkaen.

21.6 Luokkiin I tai III kuuluvien epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden hyväksynnät, jotka on myönnetty tämän säännön mukaisesti sen alkuperäisessä muodossa (sarja 00) tai muutettuna muutossarjalla 01 tai 02 ennen muutossarjan 03 voimaantuloa, on pidettävä voimassa ja sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. Sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä laajennuksia hyväksyntiin, jotka on myönnetty alkuperäisen version tai muutossarjan 01 tai 02 mukaisesti.

21.7 Rajoittamatta 21.2 kohdan määräyksiä hyväksynnät, jotka on myönnetty luokan II, IV, V, VI tai VII peileille tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02 ennen muutossarjan 03 voimaantuloa, on pidettävä voimassa ja sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne. Sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä laajennuksia hyväksyntiin, jotka on myönnetty muutossarjan 02 mukaisesti.

21.8 Tämän säännön määräykset eivät saa estää ajoneuvotyypin hyväksymistä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennuksen osalta tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, jos kaikissa ajoneuvoon asennetuissa luokkien I tai III epäsuoran näkemän tarjoavissa laitteissa tai osassa niitä, on hyväksyntämerkki, joka on tämän säännön määräysten mukainen sen alkuperäisessä muodossa (sarja 00) tai muutettuna muutossarjalla 01 tai 02

21.9 Tämän säännön määräykset eivät saa estää ajoneuvotyypin hyväksymistä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennuksen osalta tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, jos kaikissa luokkien II, IV, V, VI tai VII taustapeileissä, joilla ajoneuvo on varustettu, tai osassa niitä, on tämän säännön muutossarjan 02 määräysten mukainen hyväksyntämerkki.

21.10 Sen estämättä, mitä edellä 21.2, 21.4 ja 21.5 kohdassa määrätään, sopimuspuolten on edelleen myönnettävä tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti hyväksyntöjä epäsuoran näkemän tarjoaville laitteille käytettäväksi varaosina ajoneuvotyypeissä, jotka on hyväksytty säännön nro 46 muutossarjan 02 mukaisesti ennen edellä 21.2 kohdassa mainittua päivää, ja tarvittaessa myönnettävä kyseisten hyväksyntöjen myöhempiä laajentamisia.

21.11 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa säännön muutossarjan 04 virallisen voimaantulon jälkeen hylätä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, mukaista hyväksyntähakemusta.

21.12 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää 30. kesäkuuta 2014 alkaen epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypille hyväksynnän vain, jos laitetyyppi täyttää tässä säännössä, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vahvistetut vaatimukset.

21.13 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää 30. kesäkuuta 2014 alkaen ajoneuvotyypille hyväksynnän epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamisen osalta vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vahvistetut vaatimukset.

21.14 Alkaen 30. päivästä kesäkuuta 2015 tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, jotka on myönnetty ajoneuvotyypille tai epäsuoran näkemän tarjoavalle laitteen tyypille, jos hyväksyntiä ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 vaatimusten mukaisesti.

21.15 Edellä olevan 21.14 kohdan määräyksistä riippumatta sellaiset tyyppihyväksynnät, jotka perustuvat säännön aiempiin muutossarjoihin ja joita muutossarja 04 ei koske, ovat edelleen voimassa, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

21.16 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä myöntämästä tyyppihyväksyntien laajennuksia sellaisille ajoneuvo- tai laitetyypeille, joihin muutossarja 04 ei vaikuta, jos hyväksynnät on myönnetty tämän säännön muutossarjan 02 tai 03 vaatimusten mukaisesti.

21.17 Sen estämättä, mitä edellä 21.2, 21.4, 21.5, 21.13 ja 21.15 kohdassa määrätään, tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen myönnettävä tämän säännön muutossarjan 01 mukaisesti hyväksyntöjä luokkien I–V epäsuoran näkemän tarjoaville laitteille käytettäväksi ajoneuvotyypeissä, jotka on hyväksytty ennen 26. päivää tammikuuta 2006 säännön nro 46 muutossarjan 01 mukaisesti, ja tarvittaessa myönnettävä kyseisten hyväksyntöjen myöhempiä laajentamisia.

(1) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2) kohdassa 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2) kohdassa 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3) Sellaisina kuin ne määritellään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.2) kohdassa 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(5) Sisätaustapeiliä ei vaadita, ellei jäljempänä 15.2.5.4.1 kohdassa tarkoitettuja näkyvyysvaatimuksia voida täyttää. Tällaisessa tapauksessa vaaditaan kaksi ulkotaustapeiliä, yksi ajoneuvon oikealla ja yksi sen vasemmalla puolella.

LIITE 1 ILMOITUSLOMAKE EPÄSUORAN NÄKEMÄN TARJOAVAN LAITTEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niissä on oltava sisällysluettelo. Mahdollisten piirustusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, ja ne on toimitettava sopivassa mittakaavassa A4-kokoisina tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. 1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 2. Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: … 3. Tyypin tunnus, jos merkitty laitteeseen: … 4. Ajoneuvoluokka, jota varten laite on tarkoitettu: … 5. Valmistajan nimi ja osoite: … 6. Hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa: … 7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … 8. Peilit (kunkin peilin osalta): … 8.1 Variantti: … 8.2 Piirustukset peilin tunnistamiseksi: … 8.3 Kiinnitystapa: … 9. Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit: … 9.1 Tyyppi ja ominaisuudet (esimerkiksi laitteen täydellinen kuvaus): … 9.1.1 Kun on kyseessä kamera-näyttölaite, havaintoetäisyys (mm), kontrasti, kirkkausalue, häikäisyn korjaus, näytön ominaisuudet (mustavalkoinen/väri), kuvantoistotaajuus, näytön kirkkausalue: … 9.2 Riittävän yksityiskohtaiset piirustukset koko laitteen tunnistamista varten, myös asennusohjeet; tyyppihyväksyntämerkin paikka on osoitettava piirustuksissa: …

LIITE 2 Ilmoituslomake ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen asentamisen osalta Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niissä on oltava sisällysluettelo. Mahdollisten piirustusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia, ja ne on toimitettava sopivassa mittakaavassa A4-kokoisina tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. YLEISTÄ 1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 2. Tyyppi ja yleiset kaupalliset kuvaukset: … 3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: … 4. Merkinnän sijainti: … 5. Ajoneuvoluokka: … 6. Valmistajan nimi ja osoite: … 7. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: … AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET 8. Edustavan ajoneuvon valokuvat ja/tai piirustukset: … 9. Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (1): … 10. Hallintalaitteet: oikealla/vasemmalla (1) … 10.1 Ajoneuvo on varustettu ajettavaksi oikeanpuoleisessa/vasemmanpuoleisessa liikenteessä (1) … 11. Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat): … 11.1 Alustat ilman koria … 11.1.1 Leveys (2): … 11.1.1.1 Suurin sallittu leveys: … 11.1.1.2 Pienin sallittu leveys: … 11.2 Alustat, joissa on kori … 11.2.1 Leveys (2) … 12. Kori 12.1 Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet 12.1.1 Peilit … 12.1.1.1 Piirustukset, joista ilmenee peilin sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: … 12.1.1.2 Kiinnitystapa, mukaan lukien ajoneuvon rakenteen se osa, johon peili on kiinnitetty: … 12.1.1.3 Lisävarusteet, jotka voivat vaikuttaa taaksepäin suuntautuvaan näkökenttään: … 12.1.1.4 Lyhyt kuvaus säätölaitteen (mahdollisista) elektronisista osista: … 12.1.2 Muut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet kuin peilit: … 12.1.2.1 Riittävän yksityiskohtaiset piirustukset sekä asennusohjeet: … (1) Tarpeeton yliviivataan. (2) Ajoneuvon kokonaisleveydellä tarkoitetaan mittaa, joka mitataan ISO-standardin 612:1978 termin nro 6.2 mukaisesti. Muilla kuin luokan M1 ajoneuvoilla ei ajoneuvon leveyttä mitattaessa saa ottaa kyseisen standardin määräysten lisäksi huomioon seuraavia laitteita: a) tullisinetit ja niiden suojaukset b) kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus, c) renkaan rikkoutumisen ilmaisimet, d) roiskeenestojärjestelmän esiintyöntyvät joustavat osat, e) valaistuslaitteet, f) linja-autojen osalta ajoasennossa olevat luiskat, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot sillä edellytyksellä, että ne ulottuvat enintään 10 mm ulos ajoneuvon sivusta ja että luiskien eteen- tai taaksepäin suuntautuvat kulmat pyöristetään vähintään 5 millimetrin säteeseen; reunat on pyöristettävä vähintään 2,5 mm:n sädettä vastaavasti. g) epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet, h) rengaspaineen ilmaisimet, i) nostettavat portaat, j) renkaan kylkien pullistuma, joka on välittömästi renkaan ja maan kosketuspisteen yläpuolella.

LIITE 3 ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)) Tekijä: Viranomaisen nimi … … … epäsuoran näkemän tarjoavan laitteen tyypin (1) : hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen säännön nro 46 mukaisesti Hyväksyntänumero … Laajentamisen numero … 1. Laitteen kauppanimi tai tavaramerkki: … 2. Valmistajan laitetyypille antama nimi: … 3. Valmistajan nimi ja osoite: … 4. Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite: … 5. Päivä, jona laite on toimitettu hyväksyttäväksi: … 6. Hyväksyntätesteistä vastaava tekninen tutkimuslaitos: … 7. Tarkastuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä… 8. Teknisen tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero … 9. Lyhyt kuvaus … Laite: peili, kamera-näyttölaite, muu laite (1) Epäsuoran näkemän tarjoava laite, luokka I, II, III, IV, V, VI, S (1) Tämän säännön 6.1.3.1.1 kohdassa määritelty symboli : kyllä/ei (1) 10. Hyväksyntämerkin sijainti: … 11. Laajentamisen syyt (tarvittaessa): … 12. Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (1) 13. Paikka: … 14. Päiväys: … 15. Allekirjoitus: … 16. Tämän lomakkeen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavilla. (1) Tarpeeton yliviivataan.

LIITE 4 ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)) Tekijä: Viranomaisen nimi … … … ajoneuvotyypin (1) : hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamisen osalta säännön nro 46 mukaisesti Hyväksyntänumero: … Laajennuksen numero: … 1. Merkki (valmistajan toiminimi): … 2. Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (kaupalliset kuvaukset): … 3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: … 3.1 Merkinnän sijainti: … 4. Ajoneuvoluokka: (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (1) 5. Valmistajan nimi ja osoite: … 6. Tuotantolaitosten osoitteet: … 7. Lisätiedot: (tarvittaessa) Ks. lisäys 8. Testeistä vastaava tekninen tutkimuslaitos: … 9. Testausselosteen päiväys: … 10. Testausselosteen numero: … 11. Huomautuksia: (tarvittaessa) Ks. lisäys 12. Paikka: … 13. Päiväys: … 14. Allekirjoitus: … 15. Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta aineistosta, joka on pyynnöstä saatavissa. (1) Tarpeeton yliviivataan. Lisäys Lisäys tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen nro … Aihe: ajoneuvon tyyppihyväksyntä epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asentamisen osalta säännön nro 46 mukaisesti 1. Peilien ja epäsuoran näkemän tarjoavien lisälaitteiden kauppanimi tai tavaramerkki sekä osan tyyppihyväksyntänumero: … 2. Peilien ja epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden luokka tai luokat (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (1) 3. Ajoneuvon tyyppihyväksynnän laajentaminen seuraavaan epäsuoran näkemän tarjoavaan laitteeseen: … 4. Kuljettajan istuma-asennon R-pisteen tunnistustiedot: … 5. Korin enimmäis- ja vähimmäisleveydet, joiden osalta peilille ja epäsuoran näkemän tarjoaville laitteille on myönnetty tyyppihyväksyntä (jos kyseessä on tämän säännön 15.2.2.3 kohdassa tarkoitettu alusta–ohjaamokokoonpano) … 6. Tämän todistuksen liitteenä ovat seuraavat asiakirjat, joissa on edellä mainittu tyyppihyväksyntänumero: … a) piirustukset, joista ilmenee epäsuoran näkemän tarjoavien laitteiden asennus … b) piirustukset ja kuvat, joista ilmenevät rakenteen sen osan asennuskohdat ja ominaisuudet, johon epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet asennetaan … 7. Huomautukset: (esim. hyväksytään oikeanpuoleiseen/vasemmanpuoleiseen liikenteeseen (1)) … (1) Tarpeeton yliviivataan.

LIITE 5 EPÄSUORAN NÄKEMÄN TARJOAVAN LAITTEEN HYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELU (ks. säännön 5.4 kohta). Edellä olevasta epäsuoran näkemän tarjoavaan laitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä ilmenee, että peili on luokan II taustapeili, joka on hyväksytty Alankomaissa (E 4) säännön nro 46 mukaisesti ja jonka hyväksyntänumero on 042439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä tarkoittavat, että muutossarja 04 sisältyi sääntöön nro 46 jo hyväksyntää myönnettäessä. Huom. Hyväksyntänumero ja lisätunnus on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron merkkien on oltava samalla puolella E-kirjainta ja samansuuntaisia sen kanssa. Lisätunnus on sijoitettava suoraan hyväksyntänumeroa vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin merkkeihin.

LIITE 6 TESTAUSMENETELMÄ HEIJASTUSKYVYN MÄÄRITTELEMISEKSI 1. MÄÄRITELMÄT 1.1 CIE:n standardin mukainen valaiseva aine A (1): kolorimetrinen valaiseva aine, joka säteilee täysin lämpötilassa T68 = 2 855,6 K. 1.1.2 CIE:n standardin mukainen valonlähde A (1): kaasulla täytetty volframihehkulankainen lamppu, jonka värilämpötila vastaa T68 = 2 855,6 K. 1.1.3 CIE:n vuoden 1931 kolorimetrinen standardihavaitsija (1): säteilyanturi, jonka kolorimetriset ominaisuudet vastaavat spektrisiä kolmiväriarvoja , , (ks. taulukko). 1.1.4 CIE:n spektriset kolmiväriarvot (1): tasaenergisen spektrin osien kolmiväriarvot CIE (XYZ) -järjestelmässä. 1.1.5 Hämäränäkökyky (1): normaalin silmän näkökyky sen sopeuduttua valontiheyden tasoon, joka on vähintään useita kandeloita neliömetrille (cd/m2). 2. LAITTEISTO 2.1 Yleistä Laitteiden on koostuttava valonlähteestä, testikappaleen kannattimesta, valoanturin sisältävästä vastaanottoyksiköstä, mittarista (ks. kuvio 1) sekä välineistä, joilla voidaan estää ulkopuolisen valon vaikutukset. Vastaanotin voi sisältää valoa kokoavan pallopinnan helpottamaan käyrien (kuperien) peilien mittaamista (ks. kuva 2). 2.2 Valonlähteen ja vastaanottimen spektraalijakauma Valonlähteen on koostuttava CIE:n standardin mukaisesta lähteestä A sekä sen yhteydessä olevasta lähivalon sädekimpun muodostavasta optiikasta. Suositellaan jännitteen vakaajan käyttöä pitämään lampun jännite vakiona laitteiden ollessa toiminnassa. Vastaanottimessa on oltava valonilmaisin, jonka spektrivaste vastaa CIE:n standardin (1931) mukaisen kolorimetrisen havaitsijan hämärävalontehon funktiota (ks. taulukko). Mitä tahansa muuta CIE:n standardin valaisevaa ainetta täysin vastaavaa valaisevan aineen, suodattimen ja anturin yhdistelmää ja hämäränäkökykyä voidaan käyttää. Käytettäessä vastaanottimessa pallopintaa on pallopinnan sisäpinta päällystettävä spektrisesti epäselektiivisellä (helposti leviävällä) mattavalkoisella. 2.3 Geometriset olosuhteet Tulevan säteen kulman (θ) ja heijastavan pinnan kohtisuoran välisen kulman on mieluiten oltava 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°), eikä se saa ylittää toleranssin ylärajaa (toisin sanoen 0,53 rad tai 30°). Anturin akseleiden on muodostettava tämän kohtisuoran kanssa kulma, joka on yhtä suuri kuin tulevan säteen kulma (θ) (ks. kuvio 1). Tulevan valon säteen halkaisijan on oltava testipinnan kohdalla vähintään 13 mm. Heijastava säde ei saa olla suurempi kuin valoanturin mittaava alue, sen on peitettävä vähintään 50 prosenttia tästä alueesta ja sen on peitettävä mahdollisimman samankokoinen alue kuin laitetta kalibroitaessa. Kun vastaanotinosassa käytetään kokoavaa pallopintaa, pallopinnan halkaisijan on oltava vähintään 127 mm. Näytteen ja tulevan säteen aukkokulmien pallopinnan seinämässä on oltava niin suuria, että ne päästävät tulevat ja heijastuneet säteet kokonaan lävitse. Valoanturi on sijoitettava siten, että saapuva tai heijastunut säde ei suoraan kohdistu siihen. 2.4 Valonilmaisin-osoitinyksikön sähköiset ominaisuudet Osoittavaan mittariin menevän valonilmaisimen ulostulon on oltava valoherkän alueen intensiteetin lineaarifunktio. Välineissä on oltava nollauksen ja kalibroinnin mahdollistavat sähköiset tai optiset säädöt. Tällaiset säädöt eivät saa kuitenkaan vaikuttaa välineiden lineaarisuuteen tai spektrisiin ominaisuuksiin. Anturi-osoitinyksikön tarkkuuden on oltava ± 2 prosenttia mitta-alueen suurimmasta arvosta tai ± 10 prosenttia lukemasta sen mukaan, kumpi arvoista on pienempi. 2.5 Näytteen pidike Mekanismilla on kyettävä sijoittamaan peilinäyte siten, että lähteen ja anturin varsien akselit leikkaavat toisensa heijastuspinnalla. Heijastava pinta voi olla joko peilin sisällä tai sen molemmilla puolilla sen mukaan, onko kyseessä ensimmäinen pinta, toinen pinta vai ”käännettävä” prismatyyppinen peili. 3. MENETTELY 3.1 Suora kalibrointimenetelmä Suorassa kalibrointimenetelmässä vertailuvakiona käytetään ilmaa. Menetelmä soveltuu laitteille, jotka on rakennettu siten, että ne voidaan kalibroida 100 prosentin pisteessä kääntämällä vastaanotin suoraan valonlähteen akselille (ks. kuva 1). Joissakin tapauksissa (kuten mitattaessa heikosti heijastavia pintoja) tätä menetelmää käytettäessä voi olla suotavaa käyttää välikalibrointipistettä (asteikolla 0–100 prosenttia). Tällöin optiselle polulle on asetettava neutraali tiheyssuodatin, jonka läpäisykyky tunnetaan, minkä jälkeen mittari kalibroidaan näyttämään tiheyssuodattimen läpäisykyvyn prosenttiarvoa. Suodatin on poistettava ennen heijastuskyvyn mittauksia. 3.2 Epäsuora kalibrointimenetelmä Menetelmä soveltuu laitteille, joiden valonlähteen ja vastaanottimen geometria on vakio. Tällöin edellytetään huolellisesti kalibroitua ja ylläpidettyä heijastusvakiota. Vertailuvakion on mieluiten oltava tasainen peili, jonka heijastusarvo on mahdollisimman lähellä näytekappaleiden vastaavia arvoja. 3.3 Tasaisen peilin mittaukset Tasaisten peilien heijastuskyky voidaan mitata joko suoralla tai epäsuoralla menetelmällä kalibroiduilla laitteilla. Heijastusarvo luetaan suoraan mittarista. 3.4 Käyrien (kuperien) peilien mittaukset Käyrien (kuperien) peilien heijastuskyvyn mittauksessa tarvitaan laitetta, jonka vastaanotinyksikössä on kokoava pallopinta (ks. kuvio 2). Kun laitteen mittari osoittaa vakiopeilille, jonka heijastuskyky on E prosenttia, lukemaa ne, voidaan peilille, jonka heijastuskyky on tuntematon, laskea heijastuskyky X prosenttia näytön lukeman nx avulla seuraavasta kaavasta: Kuva 1 Heijastusmittari, joka näyttää kahden kalibrointimenetelmän kokeelliset asetukset Kuva 2 Heijastusmittari, jonka vastaanottimessa on integroiva pallo 4. SPEKTRISIÄ KOLMIVÄRIARVOJA CIE:N STANDARDIN 1931 MUKAISTA KOLORIMETRISTÄ HAVAITSIJAA VARTEN (2) Taulukko on CIE:n julkaisusta 50 (45) (1970) λ nm 380 0,001 4 0,000 0 0,006 5 390 0,004 2 0,000 1 0,020 1 400 0,014 3 0,000 4 0,067 9 410 0,043 5 0,001 2 0,207 4 420 0,134 4 0,004 0 0,645 6 430 0,283 9 0,011 6 1,385 6 440 0,348 3 0,023 0 1,747 1 450 0,336 2 0,038 0 1,772 1 460 0,290 8 0,060 0 1,669 2 470 0,195 4 0,091 0 1,287 6 480 0,095 6 0,139 0 0,813 0 490 0,032 0 0,208 0 0,465 2 500 0,004 9 0,323 0 0,272 0 510 0,009 3 0,503 0 0,158 2 520 0,063 3 0,710 0 0,078 2 530 0,165 5 0,862 0 0,042 2 540 0,290 4 0,954 0 0,020 3 550 0,433 4 0,995 0 0,008 7 560 0,594 5 0,995 0 0,003 9 570 0,762 1 0,952 0 0,002 1 580 0,916 3 0,870 0 0,001 7 590 1,026 3 0,757 0 0,001 1 500 1,062 2 0,631 0 0,000 3 610 1,002 6 0,503 0 0,000 3 620 0,854 4 0,381 0 0,000 2 630 0,642 4 0,265 0 0,000 0 640 0,447 9 0,175 0 0,000 0 650 0,283 5 0,107 0 0,000 0 660 0,164 9 0,061 0 0,000 0 670 0,087 4 0,032 0 0,000 0 680 0,046 8 0,017 0 0,000 0 690 0,022 7 0,008 2 0,000 0 700 0,011 4 0,004 1 0,000 0 710 0,005 8 0,002 1 0,000 0 720 0,002 9 0,001 0 0,000 0 730 0,001 4 0,000 5 0,000 0 740 0,000 7 0,000 2 (3) 0,000 0 750 0,000 3 0,000 1 0,000 0 760 0,000 2 0,000 1 0,000 0 770 0,000 1 0,000 0 0,000 0 780 0,000 0 0,000 0 0,000 0 Havainnollistava kuva Esimerkki laitteesta, jolla mitataan pallomaisten peilien heijastuskerroin (1) Määritelmät ovat CIE:n julkaisusta 50 (45), Kansainvälinen sähkötekniikan sanasto, Ryhmä 45: Valaistus. (2) Lyhennetty taulukko. Arvot pyöristetään neljään desimaaliin. (3) Muutettu 1966 (3:sta 2:ksi).

LIITE 7 MENETTELY PEILIN HEIJASTAVAN PINNAN KAAREVUUSSÄTEEN ”r” MÄÄRITTÄMISEKSI 1. MITTAUS 1.1 Laitteet Käytetään tämän liitteen kuvassa 1 esitetyn kaltaista ”pallon säteen mittauslaitetta”, jonka mittataulun piirtopuikon ja tangon kiinteiden jalkojen välinen etäisyys on ilmoitetun mukainen. 1.2 Mittauspisteet 1.2.1 Pääkaarevuussäteet on mitattava kolmesta pisteestä, joiden etäisyys on mahdollisimman lähellä yhtä kolmasosaa, puolta ja kahta kolmasosaa peilin keskustan kautta yhdensuuntaisesti janan b kanssa kulkevasta heijastavan pinnan kaaresta tai peilin keskustan kautta kohtisuoraan janan b kanssa kulkevasta kaaresta, jos tämä kaari on pidempi. 1.2.2 Jos mittauksia ei voida tehdä heijastavan pinnan koon vuoksi tämän säännön 2.1.1.6 kohdassa tarkoitetuissa suunnissa, testit suorittava tutkimuslaitos saa tehdä mittaukset kyseisessä pisteessä toisiaan kohtisuorassa olevista suunnista, jotka vastaavat mahdollisimman tarkasti edellä tarkoitettuja suuntia. 2. KAAREVUUSSÄTEEN ”r” LASKEMINEN r:n arvo millimetreinä lasketaan kaavasta jossa rp1 = ensimmäisen mittauspisteen kaarevuussäde rp2 = toisen mittauspisteen kaarevuussäde rp3 = kolmannen mittauspisteen kaarevuussäde. Kuva 1 Pallon säteen mittauslaite

LIITE 8 MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN H-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTELEMISEKSI (1) (1) Siten kuin ne on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html Lisäys 1 Kolmiulotteisen H-pisteen määrityslaitteen kuvaus (1) (1) Siten kuin ne on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html Lisäys 2 Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä (1) (1) Siten kuin ne on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html Lisäys 3 Istumapaikkojen vertailutiedot (1) (1) Siten kuin ne on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 1 (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

LIITE 9 (Varattu)

LIITE 10 HAVAINTOETÄISYYDEN LASKEMINEN 1. EPÄSUORAN NÄKEMÄN TARJOAVA KAMERA-NÄYTTÖLAITE 1.1 Pienimmän havaittavan yksityiskohdan määrittäminen Pienin paljaalla silmällä havaittava yksityiskohta määritetään standardoitujen oftalmologisten testien kuten Landolt C -testin tai TOD-testin (Triangle Orientation Discrimination) mukaisesti. Näyttöjärjestelmän keskellä oleva pienin havaittava yksityiskohta voidaan määrittää käyttämällä Landolt C -testiä tai TOD-testiä. Muulla näyttöalueella pienin havaittava yksityiskohta voidaan estimoida keskustassa määritetystä pienimmästä havaittavasta yksityiskohdasta ja paikallisesta kuvan vääristymisestä. Esimerkiksi digitaalikameran tapauksessa pienin havaittava yksityiskohta tietyllä pikselin sijainnilla (näytössä) on kääntäen verrannollinen pikselin avaruuskulmaan. 1.1.1 Landolt C -testi Landolt C -testeissä testihenkilö arvioi testisymbolit. Tämän testin mukaisesti pienin havaittava yksityiskohta määritellään Landolt C -symbolin raon koon näkökulmana symbolin kynnyskoolla ja ilmaistaan kaariminuutteina. Kynnyskoko vastaa kokoa, jolla koehenkilö arvio suunnan oikein 75 prosentissa kokeita. Pienin havaittava yksityiskohta määritetään testissä, jossa on ihminen tarkkailijana. Kameran eteen asetetaan testitaulu, johon sisältyy testisymboleita, ja tarkkailija arvioi testisymbolien suuntauksen näytöltä. Landolt C -testisymbolin d (m) raon kynnyskoosta ja etäisyydestä testikuvion ja kameran D (m) välillä voidaan laskea pienin havaittava yksityisk