ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 9 päivänä joulukuuta 1999, yhteistyöstä jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa pelastuspalvelun alalla



Virallinen lehti nro C 373 , 23/12/1999 s. 0002 - 0002



NEUVOSTON JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖSLAUSELMA, annettu 9 päivänä joulukuuta 1999, yhteistyöstä jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Kyproksen kanssa pelastuspalvelun alalla (1999/C 373/02) NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) ja Kyproksen liittymisprosessin yhteydessä, palauttavat mieliin 31 päivänä lokakuuta 1994 annetun päätöslauselman yhteisön pelastuspalveluyhteistyön tehostamisesta(1), vuoden 1996 pelastuspalveluneuvostossa käytyjen keskustelujen perusteella, ottavat huomioon pelastuspalvelun pääjohtajien neljännessä ja viidennessä kokouksessa esitetyt näkemykset, katsovat, että jo nyt olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden ja Kyproksen liittymisen valmistelemiseksi parantamalla asianmukaisia yhteyksiä näiden maiden kanssa pelastuspalvelun alalla, jotta tarvittaessa kunkin osapuolen pelastuspalvelun rakenteet ovat välittömästi yhteistyövalmiudessa, korostavat, että pelastuspalvelualan yhteistyö ei vaikuta kantoihin, joita EU voi ottaa liittymisneuvotteluissa, uskovat näin ollen, että sopivissa tilanteissa olisi tuettava kaikkia mahdollisuuksia luoda yhteyksiä unionin ja jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden sekä Kyproksen välille ja yhdistää näiden maiden kokemukset, palauttavat mieliin toimet, jotka vastaavat joidenkin jäsenvaltioiden kahdenvälisellä tasolla ja erilaisissa kansainvälisissä yhteyksissä jo aloittamia toimia ja joihin monet jäsenyyttä hakeneet maat osallistuvat vaihtelevassa määrin ja joiden tarkoituksena on varmistaa parhaiden käytäntöjen käyttöönotto pelastuspalvelun alalla yhteisön yhteistyössä määriteltyjen periaatteiden pohjalta, sekä katsovat, että edellä mainitut toimet edistävät muun muassa jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden ja Kyproksen pelastuspalvelun hallintokapasiteetin sekä niiden valmiustason parantamista luonnonmullistuksen ja/tai teknologisen katastrofin tapauksessa niiden Euroopan unioniin liittymistä silmällä pitäen, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden ja Kyproksen välisen yhteistyön lujittamiseksi pelastuspalvelun alalla kehottavat komissiota: - arvioimaan nykyisen yhteistyön laajuutta ja luonnetta, - tehostamaan yhteisön ja jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden ja Kyproksen välistä tietojenvaihtoa toimintakäsikirjat mukaan lukien, - tekemään asianmukaisia ehdotuksia. (1) EYVL C 313, 10.11.1994, s. 1.
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 25 päivänä tammikuuta 1999, julkisesta yleisradiotoiminnasta



Virallinen lehti nro C 030 , 05/02/1999 s. 0001 - 0001



NEUVOSTON JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖSLAUSELMA, annettu 25 päivänä tammikuuta 1999, julkisesta yleisradiotoiminnasta (1999/C 30/01) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEIDEN EUROOPAN YHTEISÖN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, A) viittaavat neuvostossa yleisradiotoiminnasta käytyyn keskusteluun, B) katsovat, että yleisradiotoiminnalla hoidetaan yleishyödyllisiä kulttuurisia, sosiaalisia ja demokratiaa koskevia tehtäviä ja että sillä siksi on keskeinen merkitys demokratian, moniarvoisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden turvaamisessa, C) painottavat, että uudessa mediaympäristössä tarjolla olevien ohjelmien monipuolistuminen korostaa entisestään julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajien laaja-alaisen tehtävän tärkeyttä, D) palauttavat mieleen, että Amsterdamin sopimukseen liittyvässä, jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoimintaa koskevassa pöytäkirjassa vahvistetaan jäsenvaltioiden toimivalta yleisradiotoiminnan tehtävän ja rahoituksen osalta, PANEVAT MERKILLE JA VAHVISTAVAT UUDELLEEN, ETTÄ 1. Amsterdamin sopimukseen liittyvässä pöytäkirjassa vahvistetaan, että jäsenvaltiot haluavat yksimielisesti korostaa julkisen yleisradiotoiminnan tehtävää, 2. näin ollen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräykset eivät rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa rahoittaa julkista yleisradiotoimintaa, sikäli kuin rahoitus myönnetään yleisradioyrityksille kunkin jäsenvaltion antaman, määrittelemän ja järjestämän julkisen palvelun tehtävän täyttämiseksi, ja sikäli kuin rahoitus ei vaikuta yhteisön kauppa- ja kilpailuolosuhteisiin sellaisessa laajuudessa, että se olisi yleisen edun vastaista, kun samalla otetaan huomioon tällaisen julkisen palvelun tehtävän toteuttaminen, 3. julkisen yleisradiotoiminnan tehtävän täyttämisessä on edelleen hyödynnettävä tekniikan kehitystä, 4. julkisen yleisradiotoiminnan erityisvelvoitteen täyttämisen välttämätön edellytys on, että erilaiset kanavat ja palvelut ovat suuren yleisön saatavilla syrjimättömyyden ja yhtäläisten mahdollisuuksien pohjalta, 5. jäsenvaltioiden julkisen palvelun tehtävän määritelmän mukaisesti julkisella yleisradiotoiminnalla on tärkeä tehtävä uusista audiovisuaalialan palveluista ja tietopalveluista sekä uusista tekniikoista koituvien hyötyjen saattamisessa yleisön saataville, 6. julkisen yleisradiotoiminnan kykyä tarjota yleisölle laadukkaita ohjelmia ja palveluja on pidettävä yllä ja tehostettava, mukaan lukien toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen digitaalisena aikana, 7. julkisen yleisradiotoiminnan on voitava vastaisuudessakin tarjota laaja ohjelmistovalikoima jäsenvaltioiden sille määrittelemän tehtävän mukaisesti puhutellakseen koko yhteiskuntaa; näin ollen on perusteltua, että julkisella yleisradiotoiminnalla pyritään saavuttamaan laaja yleisö.
Ministeritason sekakomitean kokouksessa ja neuvoston istunnossa (Sisä- ja oikeusasiat) 2.-3.12.1999 annettava Helleenien tasavallan julkilausuma suunnitellusta Schengenin säännöstön täysimääräistä soveltamista Kreikassa koskevasta neuvoston päätöksestä



Virallinen lehti nro C 369 , 21/12/1999 s. 0001 - 0001



Ministeritason sekakomitean kokouksessa ja neuvoston istunnossa (Sisä- ja oikeusasiat) 2.-3.12.1999 annettava Helleenien tasavallan julkilausuma suunnitellusta Schengenin säännöstön täysimääräistä soveltamista Kreikassa koskevasta neuvoston päätöksestä (1999/C 369/01) Yhteyshenkilöiden vastavuoroisesta lähettämisestä tehdyn toimeenpanevan komitean päätöksen (SCH/COM-ex (1999) 7, REV 2) hengen mukaisesti Kreikka kutsuu varmasti vuosiksi 2000 ja 2001 toimivaltaisia viranomaisia Schengenin sopimusvaltioista antamaan neuvoja ja avustamaan rajojen valvontaan liittyvissä poliisin erityistehtävissä Schengenin sopimuksen täytäntöönpanoa arvioivan työryhmän ehdotuksen perusteella tämän toimeksiannon mukaisesti. Schengenin sopimuksen täytäntöönpanoa arvioiva työryhmä valvoo tätä prosessia.
Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät,

annettu 4 päivänä joulukuuta 2000,

dopingin torjunnasta

(2000/C 356/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, YHTEISYMMÄRRYKSESSÄ KOMISSION KANSSA,

(1) KOROSTAVAT yhdessä komission kanssa dopingin torjunnan merkitystä urheilussa. Euroopan unioni on ilmaissut tämän asian muun muassa 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1998 pidetyn Wienin Eurooppa-neuvoston päätelmissä, joissa Eurooppa-neuvosto korostaa "olevansa huolestunut doping-aineiden yleisestä ja huolestuttavasta käytöstä urheilussa, mikä heikentää urheilun etiikkaa ja on vaaraksi kansanterveydelle. Se korostaa asiaan liittyvien yhteistoimien tärkeyttä Euroopan unionin tasolla ja kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan yhdessä komission ja kansainvälisten urheilualan elinten kanssa mahdollisia toimenpiteitä tämän vitsauksen torjumisen tehostamiseksi ...".

(2) PANEVAT MERKILLE tällä alalla viime aikoina tapahtuneen kehityksen ja Maailman antidopingtoimiston (WADA, World Anti-Doping Agency) perustamisen sekä sen, että WADAsta on tarkoitus tulla kansainväliseen julkisoikeuteen perustuva kansainvälinen järjestö. Ne katsovat, että jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin asema kyseisessä järjestössä olisi järjestettävä siten, että niiden asianmukainen edustus WADAn hallintoneuvostossa varmistetaan.

(3) PÄÄTTÄVÄT, että Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden osallistumisesta vastaavat neuvoston kulloinenkin puheenjohtaja ja yksi komission jäsen. Puheenjohtajavaltio huolehtii hyvissä ajoin kutakin kokousta edeltävästä koordinoinnista. Komission jäsen voi käyttää puheenvuoron yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa perustamissopimuksen ja yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti (ottaen huomioon, ettei yhteisöllä ole välitöntä toimivaltaa urheiluun liittyvissä asioissa). Komission jäsenen puheenvuoron sisällöstä sovitaan edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti ja tavanomaisia menettelyjä noudattaen. Niiden asioiden osalta, jotka eivät kuulu yhteisön toimivaltaan, komission jäsen voi tarvittaessa käyttää puheenvuoron puheenjohtajavaltion lisäksi jäsenvaltioiden konsensuspäätöksellä hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti.

(4) PANEVAT MERKILLE, että yhteisön toimivaltaan kuuluvia WADAn toimia koskevista yhteisön menoista päätetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Merkittävät yhteisön menot edellyttävät erityisesti, että komission ehdotuksesta hyväksytään toimenpide, jolla on asianmukainen oikeusperusta.

(5) KATSOVAT, että jäsenvaltioiden olisi kannustettava toimivaltaisia kansallisia viranomaisia yhteistyössä torjumaan dopingia urheilussa.
Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean julistus, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1996, luovutuksesta (SCH/Com-ex (96) decl. 6 rev 2)



Virallinen lehti nro L 239 , 22/09/2000 s. 0435 - 0435



TOIMEENPANEVAN KOMITEAN JULISTUS, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1996, luovutuksesta (SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2) Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuolet, jotka ottavat huomioon, että Schengenin sopimuksen ja Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen mukaiseen vapaaseen henkilöliikenteeseen liittyy korvaavia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on taata Schengen-valtioiden alueen turvallisuus, ottavat huomioon, että yhteistyö rikosasioissa on tärkeä osa näitä toimenpiteitä, ottavat huomioon, että Schengenin soveltamissopimus sisältää määräyksiä, jotka parantavat yhteistyötä rikosasioissa, erityisesti luovutusta koskevissa asioissa, ottavat huomioon luovutukseen liittyvät kokemukset, joita on saatu Schengenin soveltamissopimuksen voimaantulon jälkeen, erityisesti asioissa, jotka koskevat terrorismiin liittyviä rikoksia, ottavat huomioon arvostuksen, jolla Schengenin sopimuspuolet suhtautuvat terrorismin tehokkaaseen torjuntaan Schengenin alueella, ottavat huomioon terrorismin torjuntaa koskevan toimeenpanevan komitean julistuksen, joka hyväksyttiin Haagissa 21 päivänä helmikuuta 1996, toteavat tyytyväisyytensä Euroopan unionin jäsenvaltioiden 26 päivänä kesäkuuta 1996 saavuttamaan yksimielisyyteen luovuttamisen helpottamista koskevasta yleissopimuksesta, mikä on merkki myönteisestä kehityksestä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön alueella, JULISTAVAT: 1. Ottavansa huomioon luovutuspyynnön vastaanottaneena valtiona pyyntöä käsitellessään sen, miten välttämätöntä on taata Schengenin soveltamissopimuksen sopimuspuolena vapaa liikkuvuus ja turvallisuus Schengenin alueella. 2. Tekevänsä luovutuspyynnön vastaanottaneena valtiona kaiken voitavansa, jotta luovutuspyynnön kohteena olevan henkilön luovutusta varten toteutetun vangitsemisen keskeyttämistä koskevan päätöksen yhteydessä voidaan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, joiden ansiosta asianomainen henkilö ei saa mahdollisuutta välttyä luovutukselta luovutuspäätöksen jälkeen, ja sitoutuvansa - mikäli kansallinen lainsäädäntö ei sisällä kyseisille toimenpiteille riittävää oikeusperustaa - ryhtymään perustuslain määräykset huomioon ottaen oikeudellisiin toimiin edellä ilmoitetun tavoitteen saavuttamiseksi. 3. Ilmoittamaan luovutuspyynnön vastaanottaneena valtiona välittömästi pyynnön esittäneelle valtiolle, jos luovutuspyynnön kohteena olevan henkilön luovutusta varten toteutettu vangitseminen keskeytetään. 4. Edellä 2 kohdan mukaista oikeusperustaa koskevan yleissopimuksen tekemiseen saakka asianomaiset osapuolet ryhtyvät kahdenvälisesti kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sellaisten toimien estämiseksi, jotka voisivat vaarantaa jonkin jäsenvaltion yleistä järjestystä.
Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean julistus, annettu 9 päivänä helmikuuta 1998 (SCH/Com-ex (97) decl. 13 rev 2)



Virallinen lehti nro L 239 , 22/09/2000 s. 0436 - 0436



TOIMEENPANEVAN KOMITEAN JULISTUS, annettu 9 päivänä helmikuuta 1998, (SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2) TOIMEENPANEVA KOMITEA, joka ottaa huomioon, että Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen osapuolet pitävät vakavana ongelmana sitä, että jompikumpi lasten vanhemmista kaappaa alaikäisen tai pitää häntä luvattomasti erossa henkilöstä, jolle alaikäisen huolto on myönnetty, ottaa huomioon edellä mainitun yleissopimuksen 93 artiklan, jossa Schengenin tietojärjestelmän tavoitteeksi asetetaan yleisen järjestyksen ja turvallisuuden säilyttäminen sekä tämän yleissopimuksen määräysten soveltaminen henkilöliikenteen alalla, ottaa huomioon, että kukin maa voi omien kansallisten määräystensä mukaisesti päättää, voidaanko Schengenin tietojärjestelmään merkitä tieto kaappaajasta tai vanhemmasta, joka pitää alaikäistä luvattomasti erossa henkilöstä, jolle alaikäisen huolto on myönnetty, ottaa huomioon, että ei ole mahdollista sisällyttää vaadittuja tietoja mainitun yleissopimuksen 97 artiklassa tarkoitettuihin alaikäistä koskeviin tietoihin, ottaa huomioon, että on löydettävä yhtenäinen ratkaisu, joka mahdollistaa tapauksissa, joissa toinen vanhemmista on kaapannut alaikäisen tai pitää alaikäistä luvattomasti erossa henkilöstä, jolle on myönnetty alaikäisen huolto, alaikäisen mahdollisimman nopean löytämisen ja hänen palauttamisensa henkilöille, joille on laillisesti myönnetty alaikäisen huolto, ANTAA SEURAAVAN SUOSITUKSEN: 1. Jos jompikumpi vanhemmista tai kolmas henkilö vie alaikäisen luvattomasti niiden henkilöiden luota, joille on myönnetty alaikäisen huolto, on kaikissa tapauksissa suositeltavaa antaa alaikäistä koskevat tiedot välittömästi SIS-järjestelmään Schengenin yleissopimuksen 97 artiklan mukaisesti. 2. Näiden tietojen antamisessa käytetään M-lomaketta, joka toimitetaan kaikkiin Sirene-toimistoihin ja johon merkitään kaikki tiedot katoamisesta sekä tunnistamistiedot kaappaajasta sekä henkilöstä tai henkilöistä tai laitoksesta, jolla on alaikäisen kasvatusoikeus tai lainmukainen huolto-oikeus. 3. Jos näitä tietoja ei voida kansallisten menettelyjen vuoksi välittää 2 kohdassa esitetyllä tavalla, ne pitäisi positiivisen hakutuloksen yhteydessä toimittaa mahdollisimman nopeasti Sirene-toimistoon siinä valtiossa, jossa positiivinen hakutulos on saatu. 4. Niille viranomaisille, jotka syöttävät tietoja Schengenin tietojärjestelmään, suositellaan tämän menettelyn noudattamista sekä sitä, että ne toimittavat kaikki tarvittavat tiedot asianomaiselle Sirene-toimistolle, jotta ne voitaisiin välittää sieltä edelleen M-lomaketta käyttäen. 5. On myös välttämätöntä, että ulkorajojen valvonnasta vastaavat viranomaiset järjestelmällisesti tarkastavat alaikäisten henkilöllisyys- tai matkustusasiakirjat. Tämä on erityisen välttämätöntä silloin, kun alaikäinen matkustaa yhden ainoan aikuisen henkilön seurassa. 6. Myös valtion sisällä suoritettavien tarkastusten tai muiden samankaltaisten menettelyjen yhteydessä asiakirjat on mahdollisuuksien mukaan tarkastettava.
Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean julistus, annettu 18 päivänä huhtikuuta 1996, käsitteen "ulkomaalainen" määrittelemisestä (SCH/Com-ex (96) decl. 5)



Virallinen lehti nro L 239 , 22/09/2000 s. 0458 - 0458



TOIMEENPANEVAN KOMITEAN JULISTUS, annettu 18 päivänä huhtikuuta 1996, käsitteen "ulkomaalainen" määrittelemisestä (SCH/Com-ex (96) decl 5) Ottaen huomioon 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehty Schengenin soveltamissopimus ja erityisesti sen 134 artikla, ottaen huomioon yhteisöoikeudellisesti etuoikeutetussa asemassa olevien henkilöiden merkitsemiseksi yhteiseen luetteloon Euroopan unionissa tehtävän työn edistyminen, ottaen huomioon Schengenin soveltamissopimuksen 96 artiklan soveltaminen, ei yhteisöoikeudellisesti etuoikeutettuja henkilöitä saa periaatteessa merkitä yhteiseen luetteloon henkilöistä, jotka on määrätty maahantulokieltoon. Kuitenkin voidaan jäljempänä luetellut yhteisöoikeudellisesti etuoikeutetut henkilöt merkitä kyseiseen luetteloon, jos luetteloon liittämisen edellytykset ovat sopusoinnussa yhteisöoikeuden kanssa: a) Unionin kansalaisten perheenjäsenet, jotka ovat ulkomaan kansalaisia ja joilla on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaan annetun oikeussäännöksen mukainen maahantulo- ja oleskeluoikeus jossakin jäsenvaltiossa. b) Islannin, Liechtensteinin ja Norjan kansalaiset sekä heidän perheenjäsenensä, joihin sovelletaan maahantuloa ja oleskelua koskevia yhteisön lainsäädännön määräyksiä. Jos käy ilmi, että maahantulokieltoluetteloon merkitty henkilö on yhteisöoikeudellisesti etuoikeutettu, hänen pitämisensä luettelossa on mahdollista vain, jos se ei ole ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa. Jos näin ei ole, kyseisen henkilön luetteloon liittänyt jäsenvaltio ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tämän poistamiseksi luettelosta.
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja yhteisten lasten huoltoa koskevissa asioissa 29 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1347/2000 36 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti annetut Ruotsin ja Suomen ilmoitukset(1)

a) Ruotsin ilmoitus

Ruotsi ilmoittaa tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja yhteisten lasten huoltoa koskevissa asioissa 29 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1347/2000 36 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, että avioliittoa, lapseksiottamista ja holhousta koskevia kansainvälis-yksityisoikeudellisia määräyksiä sisältävää Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken 6 päivänä helmikuuta 1931 tehtyä sopimusta sekä siihen liittyvää lisäpöytäkirjaa sovelletaan kokonaisuudessaan Ruotsin ja Suomen välillä asetuksen säännösten sijasta siitä päivästä alkaen, jona kyseisen yleissopimuksen muuttamisesta 6 päivänä helmikuuta 2001 tehty Pohjoismaiden välinen sopimus tulee voimaan Ruotsin ja Suomen välillä.

b) Suomen ilmoitus

Suomi käyttää tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja yhteisten lasten huoltoa koskevissa asioissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1347/2000 (Bryssel II -asetus) 36 artiklan 2 kohdan mukaista oikeuttaan soveltaa avioliittoa, lapseksiottamista ja holhousta koskevia kansainvälis-yksityisoikeudellisia määräyksiä sisältävää Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken 6 päivänä helmikuuta 1931 tehtyä sopimusta sekä siihen liittyvää lisäpöytäkirjaa (pohjoismainen avioliittosopimus) kokonaisuudessaan Suomen ja Ruotsin keskinäisissä suhteissa Bryssel II -asetuksen sijasta sen jälkeen, kun 6.2.2001 allekirjoitettu sopimus pohjoismaisen avioliittosopimuksen muuttamisesta on tullut Suomen ja Ruotsin välillä voimaan.

(1) EYVL L 160, 30.6.2000, s. 19.
TOIMIELINTEN VÄLINEN LAUSUMA
Antaessaan uutta yhteisön lainsäädäntöä yhteisistä säännöistä siviili-ilmailun turvallisuuden alalla Euroopan
parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio vakuuttavat uudelleen jatkavansa päättäväisesti yhteisön il-mailun turvallisuusjärjestelmien laadun tehostamista.
Nämä kolme toimielintä toteavat, että on ratkaistava merkittäviä, tämän toiminnan rahoitusta koskevia
kysymyksiä. Yhteisön näkökulmasta on tärkeätä välttää merkittäviä sisäisiä ja ulkoisia kilpailun vääristymiäunohtamatta jäsenvaltioiden tämänhetkisten tilanteiden erilaisuutta ja ottaen huomioon ilmailun turvalli-suutta käsitelleessä Montrealin ministerikonferenssissa helmikuussa 2002 (
1) EU:n jäsenvaltioiden esittämän
poliittisen kannan sekä komission lausuman, jonka mukaan se ”tarkastelee myönteisesti mahdollista julki-sen rahoituksen myöntämistä korvaukseksi uusista turvatoimista” (
2).
Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että tätä kysymystä on tarkasteltava kiireellisenä ja määriteltävä yhtei-
sössä vallalla olevat näkemyserot ilmailun turvallisuuden rahoittamisesta ja mahdolliset ratkaisut.
Toimielimet panevat merkille komission aikomuksen tehdä välittömästi tutkimus (jossa tarkastellaan eri-
tyisesti sitä, kuinka rahoitus jakautuu viranomaisten ja alan toimijoiden välillä ottaen huomioon toimival-tuuksien jakautumisen jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön välillä) ja toimittaa sen tulokset ja mahdollisetehdotukset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.FI L 355/22 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30.12.2002
(1) Neuvoston julkinen asiakirjahakemisto, asiak. 5700/02 ja 6053/02 sekä asiakirja AVSEC-Conf/02-JP/17.
(2) Komission lausuma 12 kesäkuuta 2002 Euroopan parlamentin neuvoston yhteiseen kantaan tekemistä tarkistuksista,
KOM(2002) 327 lopullinen, s. 5.
c)

muistutti, että täytäntöönpanon on oltava joustavaa, sen on edettävä vaiheittain ja se on mukautettava nuorisoalan tarpeisiin. Täytäntöönpanossa on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta ja toissijaisuusperiaate;
3.

Lissabonin työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi nuorten on oltava täysin osallisia yhteiskuntaan, minkä vuoksi: — heidän pääsyään työmarkkinoille on tuettava, ja heitä on kannustettava kehittämään luovuutta ja yrittäjältä vaadittavia taitoja, — heillä on oltava asianmukaiset tiedot, taidot ja pätevyys, jotka saadaan korkeatasoisen ja soveltuvan koulutuksen avulla sekä hyödyntämällä liikkuvuuskokemuksia niin virallisella kuin epävirallisella sektorilla, — heidän on pystyttävä sovittamaan yhteen työ- ja perhe-elämänsä.
b)

muistutti, että yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanon on oltava joustavaa, sen on edettävä vaiheittain ja se on mukautettava nuorisoalan tarpeisiin. Täytäntöönpanossa on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta ja toissijaisuusperiaate;
4.

Neuvosto muistutti 25 päivänä marraskuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa (4), että täytäntöönpanon on oltava joustavaa, sen on edettävä vaiheittain ja se on mukautettava nuorisoalan tarpeisiin. Täytäntöönpanossa on otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta ja toissijaisuusperiaate.
2.

Kehitysyhteistyö kuuluu Euroopan yhteisön (3) ja jäsenvaltioiden jaetun toimivallan aloihin. Yhteisön politiikka täydentää jäsenvaltioiden politiikkaa kehitysyhteistyön alalla. Kehitysmailla on ensisijainen vastuu omasta kehityksestään. Mutta myös kehittyneillä mailla on vastuunsa. EU on jäsenvaltioidensa ja yhteisön tasolla sitoutunut täyttämään velvollisuutensa. EU on yhdessä toimien merkittävä voima myönteisen muutoksen aikaansaamiseksi. EU antaa yli puolet koko maailman kehitysavusta, ja se on sitoutunut lisäämään avunantoaan sekä parantamaan avun laatua ja tuloksellisuutta. EU on myös kehitysmaiden tärkein talous- ja kauppakumppani, ja se tarjoaa kehitysmaille ja ennen kaikkea vähiten kehittyneille maille erityisiä kauppaetuja.
2.1

Esteen on koostuttava teräsbetonikappaleesta, joka on vähintään 3 m leveä, vähintään 1,5 m korkea ja vähintään 0,6 m paksu. Etupinnan on oltava kohtisuorassa vauhdinottoradan loppuosaan nähden, ja se on päällystettävä 19 ± 1 mm paksuilla vanerilevyillä. Teräsbetonikappaleen taakse on tiivistettävä vähintään 90 tonnia maata. Teräsbetonieste ja maa voidaan korvata esteillä, joissa on sama etupinta, edellyttäen, että ne tuottavat vastaavat tulokset.