ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.4.3.3.1.

Ajokuntoista ajoneuvoa kuormitetaan istuvien matkustajien lukumäärää P vastaavalla massalla massasta Q, seisovien matkustajien lukumäärää SP edustava määrä massoja Q on jakautunut tasaisesti seisoville matkustajille varatulle alueelle S1, ja kyseeseen tulevissa tapauksissa massa WP on jakautunut tasaisesti pyörätuoleille varatulle alueelle, massa B (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaratilaan, ja massa BX (kg) on jakautunut tasaisesti matkatavaroiden kuljetusta varten varustetulle kattopinnalle, missä: P on istumapaikkojen lukumäärä. S1 on seisoville matkustajille varattu alue. Jos kyseessä on alaluokkaan III tai B kuuluva ajoneuvo, S1 = 0. SP, jonka valmistaja ilmoittaa, ei saa olla suurempi kuin arvo S1/SSp, jossa SSp on tavanomainen yhdelle seisovalle matkustajalle varattu, jäljempänä olevassa taulukossa määritelty tila. WP (kg) on pyörätuolipaikkojen lukumäärä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa. Massalla B (kg), jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 100 × V. Tämä sisältää matkatavaratilan tai ajoneuvon ulkopuolelle kiinnitettävät telineet. V on matkatavaratilojen kokonaistilavuus kuutiometreinä. Sellaisia matkatavaratiloja, joita käytetään vain ajoneuvon ulkopuolelta käsin, ei oteta huomioon myönnettäessä hyväksyntä alaluokkaan I tai A kuuluvalle ajoneuvolle. Massalla BX, jonka valmistaja ilmoittaa, on oltava numeroarvo, jonka on oltava vähintään 75 kg/m2. Kaksikerroksiset ajoneuvot eivät saa olla varustettuja kuljettamaan matkatavaroita katolla, ja siksi kaksikerroksisten ajoneuvojen massan BX on oltava nolla. Q:lla ja SSp:llä on seuraavassa taulukossa määrätyt arvot: Ajoneuvon alaluokka Q (kg) yhden matkustajan massa SSp (m2/matkustaja) tavanomainen tila yhtä seisovaa matkustajaa kohti Alaluokat I ja A 68 0,125 Alaluokka II 71 (40) 0,15 Alaluokat III ja B 71 (40) Ei seisovia matkustajia
b)

vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On oltava erityisen huolellinen, jotta varmistetaan, ettei kolmiulotteiseen ”H”-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alaspäin suuntautuvia tai sivuttaisia kuormia. Jos kolmiulotteisen ”H”-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkänojakaukaloa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa esitetty menettely toistetaan.
5.2.3.3.3

Tai jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi tietyillä polttoaineilla: Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta, jonka Wobben indeksi on vähintään 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vähintään 47,2 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa), jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä liitteessä 8 tarkoitettua vertailupolttoainetta G20, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi H-ryhmän kaasuilla, tai vertailupolttoainetta G23, jos moottori on tarkoitettu käytettäväksi L-ryhmän kaasuilla, eli polttoainetta, jonka Wobben indeksi on korkein kyseisessä ryhmässä.
ii)

jos toimivaltainen viranomainen ei katso, että kaksinkertainen verotus on tapahtunut tai todennäköisesti tapahtuu taikka ei suostu alustavassa kannanotossa ehdotettuun korjaustoimenpiteeseen, se lähettää toiselle toimivaltaiselle viranomaiselle vastauksena alustavan kannanottonsa, jossa mainitaan syyt ja ehdotetaan alustavaa aikataulua asian ratkaisemiseksi sen monimutkaisuus huomioiden. Ehdotuksessa mainitaan tarvittaessa päivämäärä kokoukselle, joka on pidettävä 18 kuukauden kuluessa siitä päivästä, joka on viimeisin seuraavista: aa) se päivä, jona verotuspäätös eli verohallinnon lisätuloa koskeva lopullinen päätös tai vastaava päätös on annettu; bb) se päivä, jona toimivaltainen viranomainen on vastaanottanut pyynnön ja 2 kohdan i alakohdassa tarkoitetut vähimmäistiedot.
8.

23. ja 24.3.2006 kokoontuneen kevään Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa korostettiin, että ”koulutuksella on ratkaiseva merkitys EU:n pitkän aikavälin kilpailukyvyn kehittämisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta”, ”koulutusjärjestelmien uudistuksia on myös vauhditettava, jotta niiden korkea laatu, tehokkuus ja tasa-arvo voidaan taata” ja ”koulutukseen tehtävistä investoinneista on merkittävää hyötyä, joka on tuntuvasti kustannuksia suurempi ja ulottuu pitkälle vuoden 2010 jälkeenkin” (8); ja
6.

Eurooppalaisten ammatillisten koulutusjärjestelmien monimuotoisuus on arvokas asia, sillä se mahdollistaa vastavuoroisen oppimisen ja antaa herätteitä uudistuksille. Tämän monimuotoisuuden vuoksi on tärkeää lisätä samalla selkeyttä ja laatukysymyksiä koskevaa yhteisymmärrystä ja näin ollen keskinäistä luottamusta ammatillisiin koulutusjärjestelmiin ja -käytäntöihin. Tavoitteena on edistää eurooppalaista ammattikoulutusaluetta, joka tarkoittaa sitä, että yhdessä maassa hankitut pätevyydet ja ammattitaidot tunnustetaan kaikkialla Euroopassa, mikä tukee nuorten ja aikuisten liikkuvuutta.
(5)

Leuvenissa tammikuussa 2005 järjestetyssä ”Bridges for Recognition” -konferenssissa laadittiin komission ja Euroopan neuvoston yhteisen valmisteluasiakirjan ”Pathways towards Validation and Recognition of Education, Training and Learning in the Youth Field” pohjalta nuorisoalan koulutuksen ja oppimisen arviointiin ja tunnustamiseen tähtääviä lähestymistapoja sekä korostettiin tarvetta parantaa epävirallisen oppimisen tunnustamista.
(2)

Euroopan unionissa on olemassa muitakin kieliä kuin neuvoston asetuksessa N:o 1/1958 mainitut kielet, joiden asema on tunnustettu jonkin jäsenvaltion perustuslaissa jäsenvaltion koko alueella tai osassa sen aluetta ja joiden käyttö kansallisena kielenä on laissa sallittu,
(2)

Neuvosto vahvisti 18. toukokuuta 2004 antamassaan päätöslauselmassa (2), että niillä sosiaalisilla puitteilla, joissa nuoret kasvavat, on suora vaikutus sekä poliittisten strategioiden onnistumiseen että yhtäläisten mahdollisuuksien sekä yhteiskuntaan ja työelämään integroitumisen edistämiseksi toteutettavien toimien onnistumiseen ja että olosuhteilla, joista nuoret eivät yleisesti ottaen ole itse vastuussa, on taipumus ehkäistä heidän osallistumistaan yhteiskuntaan ja rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan nauttia kansalaisoikeuksista, ja niiden on näin ollen katsottava olevan räikeässä ristiriidassa yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen kanssa.
3.

Koulutus 2010 -työohjelman tavoitteen 1.1 ”Opettajien ja kouluttajien koulutuksenparantaminen”, jossa korostetaan, että on tärkeää houkutella hyvin koulutettuja ja motivoituneita ihmisiä opetusammatteihin ja pitää heidät ammatissa, määrittää taidot, jotka opettajilla on oltava yhteiskunnan muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi, luoda edellytykset opettajien tukemiseksi ammatillisella peruskoulutuksella ja jatkokoulutuksella, sekä pyrkiä saamaan opetus- ja koulutusalalle henkilöitä, joilla on muiden alojen ammattikokemusta (4).
2.7

Nuken lantio on asetettava siten, että nuken H-pisteiden läpi kulkeva sivulinja on kohtisuorassa istuimen pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Nuken H-pisteiden läpi kulkevan linjan on oltava vaakasuorassa siten, että kallistuma on enintään ± 2o. (1) Törmäystestinuken lantion oikea asento suhteessa H-piste-testinuken H-pisteeseen voidaan varmistaa käyttämällä M3-auokkoja H-pisteen taustalevyissä, jotka ovat ES-2-lantion kummallakin puolella. M3-aukot on osoitettu merkinnällä ”Hm”. Merkinnän Hm olisi sijaittava säteeltään 10 mm:n suuruisessa ympyrässä H-piste-testinuken H-pisteen ympärillä.
2.

Turvavöiden hyväksyntämerkkien sijoittelu (ks. tämän säännön 5.3.5 kohta) a = 8 mm min. Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4 kelauslaitteella varustettu lantiovyö (’B’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042489. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Huomautus: Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava hyväksyntänumeroa suoraan vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin. Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu erityinen turvavyötyyppi (’S’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0422439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on turvajärjestelmän (’Z’) osa. Se on energianvaimentimella (’e’) varustettu erityinen turvavyötyyppi (’S’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0424391. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. a = vähintään 8 mm Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4N (’r4N’) kelauslaitteella varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Tätä vyötä ei saa käyttää M1-luokan ajoneuvoissa. Vyö, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’), joka on hyväksytty tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan erityisvaatimuksia vastaavaksi, jossa on monitoimisesti (’m’) lukittuva tyypin 4 (’r4’) kelauslaite ja jolle on Alankomaissa (E4) annettu tyyppihyväksyntä hyväksyntänumerolla 042439. Kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Kyseinen turvavyö on asennettava ajoneuvoon, jossa on turvatyyny asianomaisen istuimen kohdalla.
4)

komission yksiköiden 14. toukokuuta 2007 laatiman väestökehitysraportin, joka osoittaa, että maissa, joissa naisten osuus työvoimasta on korkea ja joissa sukupuolten tasa-arvo on edistyneintä, on nykyään myös suhteellisen korkea hedelmällisyysluku;
1.

vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa, jäljempänä YK:n yleissopimus, jonka yleiskokous hyväksyi 61. istunnossaan joulukuussa 2006, ei ainoastaan vahvisteta, että vammaisuus on ihmisoikeuskysymys, joka edellyttää lainsäädäntöä, vaan sen tavoitteena on myös varmistaa, että vammaisilla henkilöillä on ihmisoikeudet tasa-arvoisesti muiden kanssa;
”3.3

Hyväksyttäväksi tarkoitettua ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on jätettävä hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. Testin aikana tekninen tutkimuslaitos tarkastaa, että sellaiset M1- ja N1-luokan ajoneuvot, joille on annettu tyyppihyväksyntä päästöjen osalta säännön N:o 83 mukaisesti ja joiden käyttövoimana on ainoastaan polttomoottori tai sähköinen hybridivoimalaite, täyttävät tälle tyypille säännössä N:o 83 asetetut raja-arvovaatimukset.”
40.

Nopeutta ja laatua koskevien kysymysten käsittely on kriittisen tärkeää humanitaarisen avun tehokkaan toimittamisen osalta. Avunantajina olemme vastuullisia varmistamaan, että toimitettava apu on paras käytettävissä oleva vaihtoehto ja tarkoitukseen sopiva. Humanitaarisessa avustustoiminnassa olisi sen vuoksi noudatettava kansainvälisesti tunnustettuja normeja ja periaatteita. Ne on määritelty katastrofiavun eettisissä ohjeissa (Code of Conduct for the International Red Cross and Red Crescent Movement and Non-governmental Organisations in Disaster Relief) (7) ja sisältyvät pitkälti humanitaariseen peruskirjaan ”Humanitarian Charter”. Laajalti tunnustetut katastrofiapua koskevat vähimmäisstandardit on laadittu yleisesti ja alakohtaisesti, myös Sphère-hankkeessa (8). Nämä avun toimittamista koskevat periaatteet korreloivat kansainvälisesti hyväksyttyjä OECD:n kehitysapukomitean perusteita humanitaarisen avun arvioimiseksi (9). EU suhtautuu myönteisesti myös kansainvälisen katastrofiavun lakeja, sääntöjä ja periaatteita koskevaan työhön (IDRL).
4.

Edellä esitettyjen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi tuettava ja tarvittaessa kehitettävä uusia konkreettisia toimia, joiden tarkoituksena on: a) tuoda esiin oikeusalan tehtävien eurooppalainen ulottuvuus siten; että: a) sisällytetään kansalliseen peruskoulutusohjelmaan, jos sellainen on olemassa, jatkokoulutusohjelmaan ja opetussuunnitelmaan eurooppaoikeuden koulutusta, ottaen asianmukaisesti huomioon suuntaviivat, jotka tältä osin määrittelee EJTN, hyödyntäen täysin toiminnassa olevilta koulutuslaitoksilta saadun kokemuksen; b) laajennetaan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu vaihto-ohjelma koskemaan oikeuslaitoksen henkilöstöä; c) edistetään tuomareiden, syyttäjien ja oikeuslaitoksen henkilöstön keskuudessa ainakin yhden muun Euroopan unionin virallisen kielen taitoa, erityisesti koulutusohjelmien avulla, ja suositaan tällaista taitoa, jos ja kun se on asianmukaista, asianomaisen jäsenvaltion oikeusjärjestelmän ja oikeuslaitoksen erityispiirteet huomioon ottaen, esimerkiksi kun palvelukseen otetaan tuomareita, syyttäjiä tai oikeuslaitoksen henkilöstöä sekä arviointitilanteissa; d) edistetään muiden jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien ja lainsäädännön tuntemusta; e) tuetaan eurooppalaisten sähköisen oikeuden välineiden opiskelua; f) kannustetaan e-oppimista ja käytetään nykyaikaisia tekniikkoja; b) hyväksyä yhteisiä eurooppalaisia koulutusohjelmia, joiden sisällön määrittelee EJTN ja joiden toteutuksesta vastaa EJTN ja/tai sen jäsenet, kuten: a) yksi tai useampi yhteinen koulutusmoduuli; b) alan ammattilaisten tietyille ryhmille, kuten oikeuslaitoksen johtavalle henkilöstölle, erikoistuneille tuomareille tai syyttäjille sekä kouluttajille tarkoitettu yhteinen koulutusohjelma; c) lyhytkestoinen yhteinen koulutusohjelma, joka kokoaa yhteen eri jäsenvaltioiden tuomareita, syyttäjiä ja oikeuslaitoksen henkilöstöä (”eurooppalaiset luokat”) ja jonka järjestäminen olisi aluksi annettava kansallisten koulutuslaitosten tehtäväksi.
11.

Menetelmiä, joilla kartoitetaan, määritellään, mitataan ja tallennetaan laaja-alaisilla taidoilla kuten luovuudella ja innovointikyvyllä saatuja oppimistuloksia, on tutkittava enemmän, mitä on tuettava jakamalla tietoja. Koulutusalan poliittisilla päättäjille on esitettävä enemmän tosiasioita, joiden pohjalta he voivat edistää luovuuden ja innovointikyvyn sisällyttämistä elinikäiseen oppimiseen, ja on selvitettävä, miten EU voisi tukea tätä prosessia.
(2)

1. Verkoston tehtävänä olisi oltava parantaa pääsyä Euroopan unionin jäsenvaltioiden oikeusministeriöillä oleviin tietoihin voimassa olevasta lainsäädännöstä, oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmästä ja oikeusalan huomattavista uudistushankkeista. Verkoston avulla olisi voitava erityisesti: a) antaa verkoston jäsenille niiden pyynnöstä johdonmukaista ja ajantasaista tietoa lainsäädännöstä ja tietoa erityisiä aiheita koskevasta oikeuskäytännöstä; b) asettaa saataville tulokset, jotka on saatu kunkin valtion oikeusministeriön tekemistä tai teettämistä vertailevan oikeuden tutkimuksista oikeusaloilla, jotka kuuluvat yleensä näiden ministeriöiden toimivaltaan, myös jäsenvaltioiden suorittaessa uudistuksia tai saattaessa yhteisön lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä; c) saada tietoa oikeusalan keskeisistä uudistushankkeista noudattaen samalla luottamuksellisuutta, johon valtioiden asianomaiset elimet on velvoitettu. 2. Asiakirjojen käännösten toimittamista ei tulisi edellyttää.
5.

SEKÄ KATSOVAT SEURAAVAA: — kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla voidaan edistää ihmisten ja kansojen lähentymistä toisiinsa, konfliktien ehkäisyä ja sovintoprosessia erityisesti alueilla, joissa poliittinen tilanne on epävakaa, — kulttuurivaihdolla ja kulttuuriyhteistyön toimilla, audiovisuaaliala mukaan luettuna, voidaan tukea kumppanuuteen perustuvien suhteiden luomista, kansalaisyhteiskunnan aseman ja tehtävän vahvistamista, demokratiakehitystä ja hyvää hallintotapaa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistämistä, — kulttuuri, joka on osaamistalouden olennainen osa, on myös ala, joka tarjoaa huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia esimerkiksi kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden ja kestävän kulttuurimatkailun osalta, — Euroopan asema maailmassa taiteelliselta, henkiseltä ja tieteelliseltä kannalta katsottuna riippuu suurelta osin sen kulttuurin luomisvoimasta ja sen kulttuurivaihdosta kolmansien maiden kanssa, — Euroopan ja maailman muiden alueiden välisillä kulttuurisuhteilla voi olla tärkeä merkitys kulttuurienvälisen vuoropuhelun kehittämisessä ja yhteisten kulttuurihankkeiden toteuttamisessa; Euroopan unionin on lisäksi pyrittävä edistämään omaa kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuuttaan.
5.

kaikkien nuorten pitäisi voida hyötyä korkealaatuisista vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksista. Aloitteiden avulla on saavutettava nuoret, erityisesti nuoret, joilla on muita huonommat lähtökohdat, ja annettava heille mahdollisuus kohdata muita ja saada aikaan tunne, että on saavuttanut jotakin. Tämä on erityisen tärkeää, koska vapaaehtoistoiminta on nuorille ja nuorisotyöntekijöille keino tulla tunnustetuksi yhteiskunnassa ja kehittää itseään jatkuvasti;
2.3

ilmarenkaan ”rakenteella” renkaan rungon teknisiä ominaisuuksia. Seuraavat rakenteet on erityisesti eroteltu: 2.3.1 ”ristikudos” kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa kudoslangat ulottuvat renkaan jalkaan ja ne on asetettu vuorokulmiin, jotka ovat selvästi alle 90 astetta renkaan kulutuspinnan keskiviivasta, 2.3.2 ”puolivyö” kuvaa ristikudostyyppisen ilmarenkaan rakennetta, jossa runkoa vakauttaa vyö, joka koostuu kahdesta tai useammasta kerroksesta, jotka on valmistettu venymättömästä lankamateriaalista ja asetettu vuorokulmiin, jotka vastaavat läheisesti rungon vuorokulmia, 2.3.3 ”vyö” kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa kudoslangat ulottuvat jalkoihin ja ne on asetettu selvästi 90 asteen kulmaan renkaan kulutuspinnan keskiviivaan nähden rungon ollessa vakiinnutettuna venymättömällä kehänsuuntaisella vyöllä, 2.3.4 ”vahvistettu” tai ”extra load” kuvaa ilmarenkaan rakennetta, jossa runko on vastaavaa tavallista rengasta kestävämpi, 2.3.5 ”tilapäiskäyttöön tarkoitettu vararengas” on ajoneuvoon tavanomaisia ajo-olosuhteita varten asennettavasta renkaasta poikkeava rengas, joka on tarkoitettu ainoastaan tilapäiseen käyttöön rajoitetuissa ajo-olosuhteissa, 2.3.6 ”T-tyyppinen tilapäiskäyttöön tarkoitettu vararengas” on tilapäiskäyttöön tarkoitettu vararengas, joka on suunniteltu täytettäväksi korkeammalla paineella kuin tavallisille ja vahvistetuille renkaille on määrätty, 2.3.7 ”run flat -rengas” tai ”turvarengas” kuvaa ilmarenkaan rakennetta, joka millä tahansa teknisellä ratkaisulla (esimerkiksi vahvistetuilla kyljillä) turvaa ilman mitään ylimääräistä osaa asianmukaiseen pyörään asennetun ilmarenkaan perustoiminnot vähintään 80 km:n tuntinopeudella (50 mph) ja 80 km:n matkalla, kun rengas on tyhjentynyt ilmasta;
a)

Näitä menettelysääntöjä sovellettaessa kolmenvälinen tapaus EU:ssa on tapaus, jossa välimiesmenettely-yleissopimuksen mukaisen menettelyn ensimmäisessä vaiheessa kaksi toimivaltaista viranomaista EU:ssa eivät pysty ratkaisemaan täysin siirtohinnoittelutapauksesta johtuvaa kaksinkertaista verotusta markkinaehtoperiaatetta soveltamalla, koska jokin etuyhteydessä oleva yritys, joka sijaitsee jossakin toisessa jäsenvaltiossa tai toisissa jäsenvaltioissa ja jonka molemmat toimivaltaiset viranomaiset EU:ssa ovat tunnistaneet (vertailtavuusarvioon, mukaan lukien toiminta-arvio, ja muihin asiaan liittyviin tosiseikkoihin perustuva näyttö), on vaikuttanut merkittävästi markkinaehdoista poikkeavan tuloksen syntymiseen asiaankuuluvien liiketoimien tai kaupallisten/rahoitussuhteiden ketjussa, ja jonka kaksinkertaisesta verotuksesta kärsivä ja välimiesmenettely-yleissopimuksen määräysten soveltamista pyytänyt verovelvollinen on sellaiseksi tapaukseksi tunnustanut.
OVAT TIETOISIA seuraavasta: — Pitkittynyt laskusuhdanne vaikuttaa edelleen voimakkaasti maailmantalouteen, ja uudistettua Lissabonin strategiaa – jossa osaamiskolmiolla on korostettu asema – olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta elpyminen olisi tehokasta ja kestävää koko Euroopan unionissa. — Jos Euroopan unioni on tarkoitus varustaa vastaamaan kilpailuun perustuvaan maailmantalouteen, ilmastonmuutokseen ja väestön ikääntymiseen liittyviin pitkän aikavälin haasteisiin, osaamiskolmion kaikkien kolmen osatekijän on toimittava moitteettomasti ja täydellisessä vuorovaikutuksessa toistensa kanssa. — Koulutuksen perimmäisenä tehtävänä on edistää ihmisten kehitystä siten, että he voivat hyödyntää mahdollisuuksiaan täysipainoisesti nyky-yhteiskunnassa; näin ollen kaikkien tasojen koulutuslaitoksilla on erittäin laaja joukko tehtäviä ja vastuualueita. Koulutuksen erityistehtävää osaamiskolmion perustana olisi kuitenkin vielä kehitettävä.
2.1.3

Ajoneuvon ajonvakautustoiminto on osoitettava tutkimuslaitokselle yhdellä ajoneuvolla tehtävillä dynaamisilla ajoliikkeillä. Tämä voidaan toteuttaa vertaamalla tuloksia, jotka on saatu tietyssä kuormitustilassa, kun ajoneuvon ajonvakautustoiminto on kytkettynä päälle ja pois päältä. Vaihtoehtona toisilla ajoneuvoilla tehtävien dynaamisten ajoliikkeiden ja muiden kuormitustilojen osalta, kun on kyse samalla ajoneuvon ajonvakautusjärjestelmällä varustetuista ajoneuvoista, voidaan toimittaa tosiasiallisten ajoneuvoille tehtyjen testien tai tietokonesimulaatioiden tulokset. Simulaattorin käyttö on määritelty tämän liitteen lisäyksessä 1. Simulaattorin ominaisuudet ja validointi on määritelty tämän liitteen lisäyksessä 2. Kunnes yhtenäisistä testausmenettelyistä on sovittu, ajoneuvon valmistajan ja tutkimuslaitoksen on sovittava menetelmästä, jolla kyseinen osoittaminen tehdään. Sen on sisällettävä ajoneuvoon asennetun ajoneuvon ajonvakautustoiminnon kannalta olennaiset suuntaohjauksen ja, tapauksen mukaan, kaatumisenhallinnan tilanteet. Osoitusmenetelmän selostus ja tulokset on liitettävä tyyppihyväksyntäselosteeseen. Tämä voidaan tehdä muulloinkin kuin tyyppihyväksynnän yhteydessä. Ajoneuvon ajonvakautustoiminnon osoittamiseen on käytettävä jotakin seuraavista dynaamisista ajoliikkeistä (22): Suuntaohjaus Kaatumisenhallinta Säteenpienennystesti (reducing radius test) Vakaan tilan ympyräratatesti (steady state circular test) Askelohjaussyötetesti (step steer input test) J-käännös (j-turn) Sinikäyrä pysäytyksellä (sine with dwell) J-käännös (j-turn) Kitkakertoimeltaan erilaisten pintojen välinen kaistanvaihto (μ-split single lane change) Kahden kaistan vaihto (double lane change) Käänteisen ohjauksen testi tai ns. ongenkoukkutesti (reversed steering test / ’fish hook’ test) Epäsymmetrinen yhden jakson sinimuotoinen ohjaus tai pulssiohjaussyötetesti (asymmetrical one period sine steer / pulse steer input test) Toistettavuuden osoittamiseksi ajoneuvon ajonvakautustoiminto on osoitettava toiseen kertaan käyttäen valittua ajoliikettä (valittuja ajoliikkeitä).
3.4.1

Jos testirummun halkaisija on suurempi kuin 1 700 mm ± 1 prosentti, edellä annettua arvoa ”prosenttia testikuormasta” kasvatetaan seuraavasti: F1 = K × F2 jossa R1 testirummun halkaisija millimetreinä R2 vertailutestirummun halkaisija 1 700 mm rT renkaan ulkohalkaisija (ks. tämän säännön 6.2 kohta) F1 testirumpuun kohdistettava prosenttiosuus kuormasta F2 halkaisijaltaan 1 700 mm:n suuruiseen vertailutestirumpuun kohdistettava prosenttiosuus kuormasta edellä olevan taulukon mukaisesti. Esimerkki: K = 1, kun testirummun halkaisija on 1 700 mm; Jos testirummun halkaisija on 3 000 mm ja renkaan halkaisija on 1 500 mm, kaava on seuraava: