FI Euroopan unionin virallinen lehti L 138/1

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 51 – Yhdenmukaiset vaatimukset vähintään nelirenkaisten moottoriajoneuvojen hyväksynnästä niiden melupäästöjen osalta [2018/798]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 03 täydennys 2 – Voimaantulopäivä: 10. helmikuuta 2018

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

1. Soveltamisala

2. Määritelmät

3. Hyväksynnän hakeminen

4. Merkinnät

5. Hyväksyntä

6. Vaatimukset

7. Ajoneuvotyypin hyväksynnän muuttaminen ja laajentaminen

8. Tuotannon vaatimustenmukaisuus

9. Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

10. Tuotannon lopettaminen

11. Siirtymämääräykset

12. Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

Liitteet

1 Ilmoitus

Lisäys 1 – Lisäys ilmoituslomakkeeseen nro …

Lisäys 2 – Tekninen ilmoituslomake

2 Hyväksyntämerkin asettelu

3 Moottoriajoneuvon lähettämän äänen mittausmenetelmät ja -laitteet

Lisäys

4 Ääntä absorboivia kuitumaisia materiaaleja sisältävät äänenvaimennusjärjestelmät

Lisäys

5 Paineilman melu

Lisäys

6 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastus

7 Mittausmenetelmä täydentävien melupäästömääräysten noudattamisen arvioimiseksi

Lisäys 1 – Täydentäviä melupäästömääräyksiä koskeva vaatimustenmukaisuusvakuutus

Lisäys 2

1. SOVELTAMISALA

Tämä sääntö sisältää moottoriajoneuvojen melupäästöjä koskevia määräyksiä, ja sitä sovelletaan luokkien M ja N ajoneuvoihin. (1)

Säännössä annettujen vaatimusten tarkoituksena on toistaa ajoneuvojen tavanomaisessa kaupunkiliikenteessä tuottamat äänitasot.

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1 ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää melun osalta.

2.2 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:

2.2.1 Liitteen 3 kohdan 3.1.2.1 mukaisesti testatut ajoneuvot: 2.2.1.1 moottoritilan ja sen äänieristyksen muoto tai materiaalit 2.2.1.2 moottorin tyyppi (kipinä- tai puristussytytysmoottori, kaksi- tai nelitahti, iskumäntä tai kiertomäntä) sylinterien määrä ja tilavuus, kaasuttimien määrä ja tyyppi, ruiskutusjärjestelmä, venttiilien järjestely tai sähkömoottorin tyyppi 2.2.1.3 suurin nimellisottoteho ja sitä vastaavat moottorin pyörimisnopeudet. Jos kuitenkin suurin nimellisteho ja sitä vastaava moottorin pyörimisnopeus eroavat toisistaan vain erilaisista moottorin määrityskäytöistä johtuen, tällaisia ajoneuvoja voidaan pitää saman tyypin ajoneuvoina. 2.2.1.4 äänenvaimennusjärjestelmä

2.2.2 Liitteen 3 kohdan 3.1.2.2 mukaisesti testatut ajoneuvot: 2.2.2.1 moottoritilan ja sen äänieristyksen muoto tai materiaalit 2.2.2.2 moottorin tyyppi (kipinä- tai puristussytytysmoottori, kaksi- tai nelitahti, iskumäntä tai kiertomäntä), sylinterien määrä ja tilavuus, ruiskutusjärjestelmän tyyppi, venttiilien järjestely, moottorin nimellispyörimisnopeus (S) tai sähkömoottorin tyyppi 2.2.2.3 Ajoneuvot, joilla on samantyyppinen moottori ja/tai erilaiset yleiset välityssuhteet, voidaan katsoa saman tyypin ajoneuvoiksi.

2.3 Jos kuitenkin kohdan 2.2.2 mukaiset erot aiheuttavat liitteen 3 kohdassa 3.1.2.2 kuvatun mukaisesti erilaiset tavoiteolosuhteet, näitä eroja on pidettävä tyypin muutoksena.

2.4 ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla (mro)’ tarkoitetaan

a) moottoriajoneuvojen tapauksessa valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu

b) perävaunun tapauksessa valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina polttoaineen ja nesteiden massat sekä korirakenteiden, kytkentälaitteiden ja varapyörien samoin kuin työkalujen massat, jos nämä on asennettu.

2.5 ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla (M)’ tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin. Perävaunun tai puoliperävaunun suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan sisältyy staattinen massa, joka välittyy vetoajoneuvoon, kun ajoneuvot on kytketty toisiinsa.

2.6 ’Ajoneuvon pituudella’ tarkoitetaan mittaa, joka mitataan standardin ISO 612-1978 kohdan 6.1 mukaisesti. Kun ajoneuvon rakenteellista pituutta mitataan kyseisen standardin vaatimusten mukaisesti, ei oteta huomioon seuraavia laitteita:

a) pyyhin- ja pesulaitteet

b) etu- ja takarekisterikilvet

c) tullisinetit ja niiden suojaukset

d) kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus

e) valaistuslaitteet

f) taustapeilit

g) takatilan valvonnan apulaitteet

h) ilmanottoputket

i) vaihtokuormatilan pitkittäisrajoittimet

j) astinlaudat

k) puskurikumit

l) ajoasennossa olevat nostolavat, luiskat ja vastaavanlaiset laitteistot, joiden mitta on enintään 200 mm, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva

m) moottoriajoneuvojen kytkentälaitteet.

2.7 ’Ajoneuvon leveydellä’ tarkoitetaan mittaa, joka mitataan standardin ISO 612-1978 kohdan 6.2 mukaisesti. Kun ajoneuvon rakenteellista leveyttä mitataan kyseisen standardin vaatimusten mukaisesti, ei oteta huomioon seuraavia laitteita:

a) tullisinetit ja niiden suojaukset

b) kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus

c) renkaan rikkoutumisen ilmaisimet

d) roiskeenestojärjestelmän esiintyöntyvät joustavat osat

e) valaistuslaitteet.

2.8 ’Suurimmalla nimellisnettoteholla (Pn)’ tarkoitetaan kilowatteina (kW) ilmaistua moottorin tehoa, joka on mitattu E-säännön nro 85 mukaisella menetelmällä.

2.8.1 ’Moottorin kokonaisteholla’ tarkoitetaan kaikista käytettävissä olevista käyttövoimalähteistä saatavan tehon summaa.

2.9 ’Moottorin nimellispyörimisnopeudella (S)’ tarkoitetaan ilmoitettua moottorin pyörimisnopeutta (rpm), jolla moottori tuottaa E-säännön nro 85 mukaisen suurimman nimellisnettotehon, tai jos suurin nettoteho saavutetaan useilla moottorin pyörimisnopeuksilla, suurinta moottorin pyörimisnopeutta.

2.10 ’Tehon ja massan suhdeindeksillä (PMR)’ tarkoitetaan dimensiotonta lukua (ks. liitteen 3 kohta 3.1.2.1.1), jota käytetään kiihtyvyyslaskelmissa.

2.11 ’Vertailupisteellä’ tarkoitetaan jotakin seuraavista pisteistä:

2.11.1 Luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg: a) ajoneuvot, joiden moottori on edessä: ajoneuvon etureuna b) ajoneuvot, joiden moottori on keskellä: ajoneuvon keskikohta c) ajoneuvot, joiden moottori on takana: ajoneuvon takareuna.

2.11.2 Luokan M2 ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 3 500 kg, sekä luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvot: a) ajoneuvot, joiden moottori on edessä: ajoneuvon etureuna b) kaikki muut ajoneuvot: ajoneuvon etureunaa lähinnä oleva moottorin reuna.

2.12 ’Moottorilla’ tarkoitetaan voimanlähdettä ilman irrotettavia lisäosia.

Voimanlähde käsittää tässä kaikki käyttövoiman lähteet, esimerkiksi sähköiset tai hydrauliset voimanlähteet, joita käytetään yksin tai yhdessä muiden voimanlähteiden kanssa.

2.13 ’Tavoitekiihtyvyydellä’ tarkoitetaan kiihdytystä kaasupoljin kevyesti painettuna kaupunkiliikenteessä, ja se määräytyy tilastollisten tutkimusten pohjalta.

2.14 ’Vertailukiihtyvyydellä’ tarkoitetaan kiihtyvyystestissä testiradalla vaadittua kiihtyvyyttä.

2.15 ’Välityssuhteen painotuskertoimella (k)’ tarkoitetaan dimensiotonta lukua, jota käytetään kahden välityssuhteen testitulosten yhdistämiseen kiihtyvyystestissä ja vakionopeustestissä.

2.16 ’Osittaisella tehokertoimella (kp)’ tarkoitetaan dimensiotonta lukua, jota käytetään ajoneuvojen kiihtyvyystestin ja vakionopeustestin testitulosten yhdistämiseen soveltuvin painotuksin.

2.17 ’Esikiihdytyksellä’ tarkoitetaan kaasunsäätimen käyttöä ennen linjaa AA′, jotta kiihdytys olisi vakaa AA′:n ja BB′:n välillä liitteen 3 lisäyksessä olevan kuvan 1 mukaisesti.

2.18 Vaihde (2)

2.18.1 ’Välityssuhteet’

2.18.1.1 ’Vaihteiston sisäisillä välityssuhteilla’ tarkoitetaan moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteita.

2.18.1.2 ’Vetopyörästön välityssuhteilla’ tarkoitetaan vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhdetta.

2.18.1.3 ’Kokonaisvälityssuhteella’ tarkoitetaan ajoneuvon nopeuden ja moottorin pyörimisnopeuden suhteita ajoneuvon kulkiessa testiradan läpi.

2.18.1.4 ’Välityssuhteella’ käytettynä testattaessa ajoneuvoja liitteen 3 kohdan 3.1.2.1 ja liitteen 7 mukaisesti tarkoitetaan edellä kohdassa 2.18.1.3 määriteltyä kokonaisvälityssuhdetta.

2.18.2 ’Lukitulla välityssuhteella’ tarkoitetaan vaihteiston säätämistä siten, että vaihde ei vaihdu testin aikana.

2.18.3 ’Vaihteella’ tarkoitetaan tässä säännössä erillistä välityssuhdetta, jonka valitsee joko kuljettaja tai ulkoinen laite.

2.18.4 Testattaessa ajoneuvoja liitteen 3 kohdan 3.1.2.1 ja liitteen 7 mukaisesti määritellään ’vaihdei’ ja ’vaihdei + 1’ kahdeksi perättäiseksi vaihteeksi, jolloin vaihdei tuottaa kiihtyvyyden, joka on joko liitteen 3 kohdan 3.1.2.1.4.1 a alakohdan mukaisen 5 prosentin toleranssin rajoissa tai suurempi kuin vertailukiihtyvyys, ja vaihdei + 1 kiihtyvyyden, joka on pienempi kuin liitteen 3 kohdan 3.1.2.1.4.1 b tai c alakohdan mukainen vertailukiihtyvyys.

2.19 ’Äänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan kaikkien niiden komponenttien yhdistelmää, joita tarvitaan moottorin ja sen imu- ja pakojärjestelmän tuottaman äänen vaimentamiseen (pakosarjoja, katalysaattoreita ja päästöjen jälkikäsittelylaitteita ei pidetä äänenvaimennusjärjestelmän vaan moottorin osina).

2.20 ’Äänenvaimennusjärjestelmän tai äänenvaimennusjärjestelmän komponenttien malliryhmällä’ tarkoitetaan joukkoa äänenvaimennusjärjestelmiä tai niiden komponentteja, joissa kaikki seuraavat ominaisuudet ovat samat:

a) absorboivien kuitumaisten aineiden läpi kulkeva pakokaasuvirta, jos pakokaasut ovat kosketuksissa kyseiseen materiaaliin

b) kuitutyyppi

c) tapauksen mukaan sidosainetiedot

d) keskimääräinen kuitukoko

e) perusmateriaalin vähimmäispakkaustiheys (kg/m3)

f) kaasuvirran ja absorboivan materiaalin välinen suurin kosketuspinta-ala.

2.21 ’Erityyppisillä äänenvaimennusjärjestelmillä’ tarkoitetaan äänenvaimennusjärjestelmiä, jotka eroavat toisistaan merkittävästi ainakin yhden seuraavassa mainitun ominaisuuden osalta:

a) komponenttien kauppanimet tai tavaramerkit

b) komponenttien materiaalien ominaisuudet, lukuun ottamatta kyseisten komponenttien pinnoitetta

c) komponenttien muoto tai koko

d) ainakin yhden komponentin toimintaperiaatteet

e) komponenttien kokoonpano

f) äänenvaimennusjärjestelmien tai äänenvaimennusjärjestelmän komponenttien lukumäärä.

2.22 ’Varaosaäänenvaimennusjärjestelmällä’ tarkoitetaan äänenvaimennusjärjestelmän tai sen komponenttien mitä tahansa osaa, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvossa, lukuun ottamatta samantyyppistä osaa, joka oli asennettuna kyseiseen ajoneuvoon, kun se toimitettiin tyyppihyväksyttäväksi tämän säännön mukaisesti.

2.23 ’R-pisteellä’ tarkoitetaan R-pistettä sellaisena kuin sen määriteltynä ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 1 kohdassa 2.4.

2.24 Käytetyt symbolit

Symboli Yksikkö Liite Kohta Selitys mro kg Liite 3 2.2.1 ajokuntoisen ajoneuvon massa, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi 10 kg:n tarkkuudella mt kg Liite 3 2.2.1 ajoneuvon testimassa, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi 10 kg:n tarkkuudella mtarget kg Liite 3 2.2.1 ajoneuvon tavoitemassa mxload kg Liite 3 2.2.1 lisäkuormitus mfa load unladen kg Liite 3 2.2.1 kuormittamattoman ajoneuvon etuakselin kuormitus mra load unladen kg Liite 3 2.2.1 kuormittamattoman ajoneuvon taka-akselin kuormitus munladen kg Liite 3 2.2.1 kuormittamattoman ajoneuvon massa mac ra max kg Liite 3 2.2.1 valmistajan ilmoittama taka-akselille suurin teknisesti sallittu kokonaismassa md kg Liite 3 2.2.1 kuljettajan massa mchassis M2M3 kg Liite 3 2.2.1 keskeneräisen ajoneuvon massa (M2 tai M3) mxload M2M3 kg Liite 3 2.2.1 keskeneräiseen ajoneuvoon (M2 tai M3) lisättävä lisämassa, jotta saavutetaan ajoneuvon ajokuntoinen massa valmistajan valinnan mukaan mfa load laden kg Liite 3 2.2.7.2 kuormitetun ajoneuvon etuakselin kuormitus mra load laden kg Liite 3 2.2.7.2 kuormitetun ajoneuvon taka-akselin kuormitus AA′ — Liite 3 3.1.1 ajoneuvon kulkusuuntaan nähden kohtisuorassa oleva linja, joka osoittaa sen alueen alkamiskohdan, jossa äänenpainetaso mitataan testissä BB′ — Liite 3 3.1.1 ajoneuvon kulkusuuntaan nähden kohtisuorassa oleva linja, joka osoittaa sen alueen päättymiskohdan, jossa äänenpainetaso mitataan testissä CC′ — Liite 3 3.1.1 ajoneuvon ajolinja testipinnalla (ISO 10844) PP′ — Liite 3 3.1.1 ajoneuvon kulkusuuntaan nähden kohtisuorassa oleva linja, joka osoittaa mikrofonien sijoituspaikan vtest km/h Liite 3 3.1.2.1 ajoneuvon testinopeus PMR — Liite 3 3.1.2.1.1 laskelmissa käytettävä tehon ja massan suhdeindeksi, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Pn kW Liite 3 3.1.2.1.1 moottorin kokonaisnimellisnettoteho l m Liite 3 3.1.2.1.2 vertailupituus, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi 0,01 m:n (1 cm) tarkkuudella lveh m Liite 3 3.1.2.1.2 ajoneuvon pituus, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi 0,01 m:n (1 cm) tarkkuudella vAA′ km/h Liite 3 3.1.2.1.2 ajoneuvon nopeus, kun vertailupiste ylittää linjan AA′ (vertailupisteen määritelmä kohdassa 5.1), arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella vBB′ km/h Liite 3 3.1.2.1.2 ajoneuvon nopeus, kun vertailupiste tai ajoneuvon takareuna ylittää linjan BB′ (vertailupisteen määritelmä kohdassa 5.1), arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella vPP′ km/h Liite 3 3.1.2.1.2 ajoneuvon nopeus, kun vertailupiste ylittää linjan PP′ (vertailupisteen määritelmä kohdassa 5.1), arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella awot test m/s2 Liite 3 3.1.2.1.2.1 kiihdytys täyskaasulla linjalta AA′ linjalle BB′, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella awot test,i m/s2 Liite 3 3.1.2.1.2.1 täyskaasulla vaihteella i saavutettu kiihtyvyys, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella lpa m Liite 3 3.1.2.1.2.1 kohta, jossa kaasupoljinta painetaan ennen linjaa AA′, arvo ilmoitetaan täysinä metreinä awot test, PP-BB m/s2 Liite 3 3.1.2.1.2.2 kiihdytys täyskaasulla linjalta PP′ linjalle BB′, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella aurban m/s2 Liite 3 3.1.2.1.2.3 kaupunkiliikenteessä tapahtuvaa kiihdytystä edustava kohdekiihtyvyys, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella awot ref m/s2 Liite 3 3.1.2.1.2.4 täyskaasutestissä käytettävä vertailukiihtyvyys, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella kP — Liite 3 3.1.2.1.3 osittainen tehokerroin, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella awot i m/s2 Liite 3 3.1.2.1.4.1 täyskaasulla vaihteella i saavutettu kiihtyvyys, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella awot (i + 1) m/s2 Liite 3 3.1.2.1.4.1 täyskaasulla vaihteella i + 1 saavutettu kiihtyvyys, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella vaihde i — Liite 3 3.1.2.1.4.1 ensimmäinen kahdesta ajoneuvon testissä käytetystä vaihteesta vaihde i + 1 — Liite 3 3.1.2.1.4.1 järjestyksessä toinen kahdesta vaihteesta, moottorin pyörimisnopeus pienempi kuin vaihteella i k — Liite 3 3.1.2.1.4.1 vaihteen painotuskerroin, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi kahden desimaalin tarkkuudella nBB′ rpm Liite 3 3.1.2.2 ajoneuvon moottorin pyörimisnopeus, kun vertailupiste ylittää linjan BB′, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi 10 rpm:n tarkkuudella S rpm Liite 3 3.1.2.2 moottorin nimellispyörimisnopeus (rpm), sama kuin moottorin pyörimisnopeus suurimmalla teholla ntarget BB′ rpm Liite 3 3.1.2.2.1.1 a ajoneuvon moottorin tavoitepyörimisnopeus, kun vertailupisteen on ylitettävä linja BB′ (vertailupisteen määritelmä kohdassa 2.11.2) vtarget BB′ km/h Liite 3 3.1.2.2.1.1 a ajoneuvon tavoitepyörimisnopeus, kun vertailupisteen on ylitettävä linja BB′ (vertailupisteen määritelmä kohdassa 2.11.2) vBB′ gear I km/h Liite 3 3.1.2.2.1.1 b ajoneuvon tavoitenopeus tiettyjen edellytysten täyttyessä vBB′ gear i, i = 1,2 km/h Liite 3 3.1.2.2.1.1 c ajoneuvon tavoitenopeus tiettyjen edellytysten täyttyessä gearx — Liite 3 3.1.2.2.1.1 d ensimmäinen kahdesta vaihteesta, joita käytetään testattaessa luokan M2 ajoneuvoja, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500 kg ja luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvoja tiettyjen testiolosuhteita koskevien kriteerien täyttyessä geary — Liite 3 3.1.2.2.1.1 d toinen kahdesta vaihteesta, joita käytetään testattaessa luokan M2 ajoneuvoja, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500 kg ja luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvoja tiettyjen testiolosuhteita koskevien kriteerien täyttyessä vBB′x km/h Liite 3 3.1.2.2.1.1 d ajoneuvon tavoitenopeus tiettyjen edellytysten täyttyessä vBB′y km/h Liite 3 3.1.2.2.1.1 d ajoneuvon tavoitenopeus tiettyjen edellytysten täyttyessä vBB′1 km/h Liite 3 3.1.2.2.1.2 b ajoneuvon tavoitenopeus tiettyjen edellytysten täyttyessä vBB′2 km/h Liite 3 3.1.2.2.1.2 b ajoneuvon tavoitenopeus tiettyjen edellytysten täyttyessä nBB′i, i = 1,2 rpm Liite 3 3.1.2.2.1.2 d moottorin pyörimisnopeus, kun vertailupiste ylittää linjan BB′ ja kun tietyt edellytykset täyttyvät Lcrs i dB(A) Liite 3 3.1.3.1 ajoneuvon äänenpainetaso vakionopeustestissä vaihteella i, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lcrs (i + 1) dB(A) Liite 3 3.1.3.1 ajoneuvon äänenpainetaso vakionopeustestissä vaihteella i + 1, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lcrs rep dB(A) Liite 3 3.1.3.1 ajoneuvon ilmoitettu äänenpainetaso vakionopeustestissä, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lwot i dB(A) Liite 3 3.1.3.1 ajoneuvon äänenpainetaso täyskaasutestissä vaihteella i, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lwot (i + 1) dB(A) Liite 3 3.1.3.1 ajoneuvon äänenpainetaso täyskaasutestissä vaihteella i + 1, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lwot rep dB(A) Liite 3 3.1.3.1 ajoneuvon ilmoitettu äänenpainetaso täyskaasulla, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lurban dB(A) Liite 3 3.1.3.1 kaupunkiajoa edustava ajoneuvon ilmoitettu äänenpainetaso, arvo ilmoitetaan pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun awot_ASEP m/s2 Liite 7 2.3 suurin vaadittu kiihtyvyys täyskaasulla κ — Liite 7 2.3 täydentävien melupäästömääräysten (ASEP) mukaisesti testattavat vaihteet nBB_ASEP rpm Liite 7 2.3 moottorin suurin pyörimisnopeus testissä, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi 10 rpm:n tarkkuudella vAA′_ASEP km/h Liite 7 2.3 ajoneuvon tavoitenopeus kohdan 2.4 mukaisen arviointimenetelmän testauspisteessä P1 vBB′_ASEP km/h Liite 7 2.3 ajoneuvon tavoitenopeus kohdan 2.4 mukaisen arviointimenetelmän testauspisteessä P4 Pj — Liite 7 2.4 ASEP-testauspisteet j — Liite 7 2.4 ASEP-testauspisteiden järjestysindeksi vBB_j km/h Liite 7 2.4 ajoneuvon testinopeus linjalla BB′ tietyssä ASEP-testauspisteessä awot,test, κj m/s2 Liite 7 2.5 vaihteella κ testauspisteessä j täyskaasulla saavutettu kiihtyvyys Lwot,κj dB(A) Liite 7 2.5 vaihteella κ testauspisteessä j mitattu äänenpainetaso, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella nBB,κj rpm Liite 7 2.5 ajoneuvon moottorin pyörimisnopeus testissä linjalla BB′ vaihteella κ testauspisteessä j vAA,κj km/h Liite 7 2.5 ajoneuvon testinopeus linjalla AA′ vaihteella κ testauspisteessä j, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella vBB,κj km/h Liite 7 2.5 ajoneuvon testinopeus testissä linjalla BB′ vaihteella κ testauspisteessä j, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella vPP,κj km/h Liite 7 2.5 ajoneuvon testinopeus linjalla PP′ vaihteella κ testauspisteessä j, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lanchor dB(A) Liite 7 3.1 ajoneuvon ilmoitettu äänenpainetaso vaihteella i liitteestä 3, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella nanchor,κ rpm Liite 7 3.1 ajoneuvon moottorin ilmoitettu pyörimisnopeus vaihteella i liitteestä 3 vanchor,κ km/h Liite 7 3.1 ajoneuvon ilmoitettu testinopeus vaihteella i linjalla BB′ liitteestä 3, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lκj dB(A) Liite 7 3.5 vaihteella κ testauspisteessä j mitattu äänenpainetaso, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella kP_ASEP — Liite 7 4.2.1 ASEP-periaatteen Lurban soveltamista varten määritetty osittainen tehokerroin Lwot_ASEP dB(A) Liite 7 4.2.1 ASEP-periaatteen Lurban soveltamista varten mitattu ajoneuvon äänenpainetaso, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lurban_measured_ASEP dB(A) Liite 7 4.2.1 arvon ΔLurban_ASEP laskennan välitulos, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lurban_normalized dB(A) Liite 7 4.2.1 arvon ΔLurban_ASEP laskennan välitulos, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella Lref dB(A) Liite 7 5.3 vertailuäänenpainetaso vertailumelun arviointia varten, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella nref_κ rpm Liite 7 5.3 moottorin vertailupyörimisnopeus vertailumelun arviointia varten vref km/h Liite 7 5.3 ajoneuvon vertailutestinopeus vertailumelun arviointia varten nBB′_ref rpm Liite 7 5.3 ajoneuvon moottorin vertailupyörimisnopeus testissä vertailumelun arviointia varten vBB′_ref km/h Liite 7 5.3 ajoneuvon vertailutestinopeus vertailumelun arviointia varten* Lurban_ASEP dB(A) Liite 7 6.2 ASEP-periaatteen Lurban soveltamista varten arvioitu äänenpainetaso kaupunkiajossa, arvo ilmoitetaan laskelmissa käytettäväksi yhden desimaalin tarkkuudella

2.25 Ajotilat

2.25.1 ’Ajotilalla’ tarkoitetaan selkeästi määriteltävää kuljettajan valittavissa olevaa tilaa, joka vaikuttaa ajoneuvon melupäästöihin.

2.26 Vakaa kiihdytys

2.26.1 ’Vakaa kiihdytys’, jota sovelletaan kiihtyvyyttä laskettaessa, toteutuu, kun arvojen awot_testPP-BB ja awot test kiihtyvyyssuhde on pienempi tai yhtä suuri kuin 1,2.

2.26.2 ’Epävakaalla kiihdytyksellä’ tarkoitetaan kiihdytyksen aikana esiintyvää poikkeamaa vakaasta kiihdytyksestä.

2.26.2.1 Kiihdytys voi olla epävakaata myös aloitettaessa kiihdyttäminen pienistä nopeuksista, kun voimalaite reagoi kiihdytyspyyntöön nykimällä.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi melun osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

3.2 Hakemukseen on sisällyttävä seuraavat asiakirjat ja tiedot kolmena kappaleena:

3.2.1 Ajoneuvotyypin kuvaus kohdassa 2.2 mainittujen seikkojen osalta. Moottorin tyypin ja ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit on ilmoitettava.

3.2.2 Luettelo äänenvaimennusjärjestelmän komponenteista riittävän tarkasti kuvattuina.

3.2.3 Piirros kootusta äänenvaimennusjärjestelmästä ja tieto sen sijainnista ajoneuvossa.

3.2.4 Yksityiskohtaiset piirrokset kustakin komponentista, jotta ne voidaan helposti paikantaa ja tunnistaa, ja tiedot käytetyistä materiaaleista.

3.2.5 Tekninen ilmoituslomake, joka sisältää liitteen 1 lisäyksessä 2 täsmennetyt tiedot.

3.3 Kohdassa 2.2.2 tarkoitetussa tapauksessa tyyppihyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos valitsee kyseistä ajoneuvotyyppiä edustavan yksittäisen ajoneuvon valmistajan suostumuksella ajoneuvoksi, jonka massa ajokuntoisena on pienin ja joka on lyhin ja liitteen 3 kohdassa 3.1.2.2 asetettujen vaatimusten mukainen.

3.4 Hyväksyntätesteistä vastaavan tutkimuslaitoksen pyynnöstä ajoneuvon valmistajan on myös toimitettava äänenvaimennusjärjestelmän mallikappale ja moottori, jonka sylinteritilavuus on vähintään sama ja suurin nimellisnettoteho sama kuin sen ajoneuvotyypin moottorin, jolle tyyppihyväksyntää haetaan.

3.5 Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä tyyppihyväksyntäviranomaisen on todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

4. MERKINNÄT

4.1 Äänenvaimennusjärjestelmän komponentteihin, lukuun ottamatta kiinnityslaitteita ja putkia, on merkittävä seuraavat:

4.1.1 äänenvaimennusjärjestelmän ja sen komponenttien valmistajan kauppanimi tai tavaramerkki ja

4.1.2 valmistajan antama kaupallinen nimitys.

4.2 Merkintöjen on oltava selvästi luettavissa ja pysyviä myös asennuksen jälkeen.

4.3 Yhdessä komponentissa voi olla useita hyväksyntänumeroita, jos se on hyväksytty useamman varaosavaimennusjärjestelmän komponenttina.

5. HYVÄKSYNTÄ

5.1 Tyyppihyväksyntä myönnetään vain siinä tapauksessa, että ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 6 ja 7 vaatimukset.

5.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

5.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

5.4 Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä näkyvästi hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista osista:

5.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (3), jotka ovat ympyrän sisällä

5.4.2 kohdassa 5.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

5.5 Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön perusteella maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, kohdassa 5.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 5.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

5.6 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

5.7 Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

5.8 Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkistä.

6. VAATIMUKSET

6.1 Yleiset vaatimukset

6.1.1 Ajoneuvo, sen moottori ja sen äänenvaimennusjärjestelmä on suunniteltava, valmistettava ja koottava siten, että ajoneuvo tavanomaisessa käytössä täyttää tämän säännön vaatimukset siihen kohdistuvasta tärinästä huolimatta.

6.1.2 Äänenvaimennusjärjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja koottava siten, että se ajoneuvon käyttöolosuhteet ja alueittain toisistaan poikkeavat ilmasto-olosuhteet huomioon ottaen kestää kohtuullisesti korroosiovaikutuksia.

6.2 Melutasoa koskevat vaatimukset

6.2.1 Mittausmenetelmät

6.2.1.1 Hyväksyttäväksi toimitetun ajoneuvotyypin lähettämä ääni on mitattava tämän säännön liitteessä 3 kuvatuilla menetelmillä ajoneuvon liikkuessa ja ollessa paikallaan (4). Jos ajoneuvon polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan, äänitaso mitataan ainoastaan liikkeessä. Jos luokan M1 hybridisähköajoneuvon polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan, äänitaso mitataan liitteen 3 kohdan 4 mukaisesti.

Ajoneuvoille, joiden suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on yli 2 800 kg, tehdään paikallaan olevan ajoneuvon paineilman melun lisämittaus liitteen 5 vaatimusten mukaisesti, jos ajoneuvossa on vastaava jarrulaite.

6.2.1.2 Kohdan 6.2.1.1 vaatimusten mukaisesti mitatut arvot on merkittävä testausselosteeseen ja liitteessä 1 olevan mallin mukaiseen lomakkeeseen.

6.2.2 Äänitason raja-arvot

Tämän säännön liitteen 3 kohdan 3.1 määräysten mukaisesti mitattu äänitaso pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun ei saa ylittää seuraavia arvoja:

Ajoneuvoluokka Henkilökuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot Raja-arvot (dB(A)) Vaihe 1 Vaihe 2 Vaihe 3 M1 PMR ≤ 120 72 70 68 120 < PMR ≤ 160 73 71 69 PMR > 160 75 73 71 PMR > 200, istuimia vähintään 4, R-pisteen korkeus maanpinnasta alle 450 mm 75 74 72 M2 M ≤ 2,5 t 72 70 69 2,5 t < M ≤ 3,5 t 74 72 71 M > 3,5 t; Pn ≤ 135 kW 75 73 72 M > 3,5 t; Pn > 135 kW 75 74 72 M3 Pn ≤ 150 kW 76 74 73 150 kW < Pn ≤ 250 kW 78 77 76 Pn > 250 kW 80 78 77 Ajoneuvoluokka Tavarankuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot Vaihe 1 Vaihe 2 Vaihe 3 N1 M ≤ 2,5 t 72 71 69 M > 2,5 t 74 73 71 N2 Pn ≤ 135 kW 77 75 74 Pn > 135 kW 78 76 75 N3 Pn ≤ 150 kW 79 77 76 150 kW < Pn ≤ 250 kW 81 79 77 Pn > 250 kW 82 81 79

6.2.2.1 Kun kyse on luokan M1 ajoneuvotyypeistä, jotka on johdettu luokan N1 ajoneuvotyypeistä ja joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 2,5 tonnia ja R-pisteen korkeus maanpinnasta yli 850 mm, sovelletaan raja-arvoja, jotka koskevat luokan N1 ajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 2,5 tonnia.

6.2.2.2 Kun kyse on maastokäyttöön (5) suunnitelluista ajoneuvotyypeistä, raja-arvoja korotetaan 2 dB(A):lla luokkien M3 ja N3 ajoneuvojen osalta ja 1 dB(A):lla kaikkien muiden ajoneuvoluokkien osalta.

Kun kyse on luokan M1 ajoneuvotyypeistä, maastoajoneuvoja koskevat korotetut raja-arvot ovat päteviä vain siinä tapauksessa, että suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 2 tonnia.

6.2.2.3 Raja-arvoja korotetaan 2 dB(A):lla, kun kyse on pyörätuolin käyttäjille tarkoitetuista luokan M1 ajoneuvoista, jotka on rakennettu tai erikseen muunnettu siten, että niissä voi matkustaa yksi tai useampi pyörätuolissa istuva henkilö ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, taikka päätöslauselman R.E.3 kohdassa 2.5.2 määritellyistä panssaroiduista ajoneuvoista.

6.2.2.4 Kun kyse on luokan M3 ajoneuvotyypeistä, joissa on pelkästään bensiinikäyttöinen moottori, korotetaan sovellettavaa raja-arvoa 2 dB(A):lla.

6.2.2.5 Kun kyse on luokan N1 ajoneuvotyypeistä, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 2,5 tonnia, moottorin sylinteritilavuus enintään 660 cm3, ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan perusteella laskettu tehon ja massan suhde (PMR) enintään 35 ja etuakselin ja kuljettajan istuimen R-pisteen vaakaetäisyys d pienempi kuin 1 100 mm, sovelletaan raja-arvoja, jotka koskevat luokan N1 ajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 2,5 tonnia.

6.2.3 Täydentävät melupäästömääräykset

Täydentäviä melupäästömääräyksiä (ASEP) sovelletaan vain luokkien M1 ja N1 ajoneuvoihin, jotka on varustettu polttomoottorilla.

Ajoneuvon katsotaan täyttävän liitteen 7 vaatimukset, jos sen valmistaja esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle tekniset asiakirjat, joista käy ilmi, ettei linjalla BB′ mitattujen moottorin suurimman ja pienimmän pyörimisnopeuden välinen ero missään tämän säännön liitteen 7 kohdassa 3.3 määriteltyyn ASEP-säätöalueeseen sisältyvissä testiolosuhteissa (mukaan luettuina liitteessä 3 esitetyt olosuhteet) ole yli 0,15 × S liitteessä II säädettyjen edellytysten osalta. Tämä koskee erityisesti lukkiutumattomia portaattomasti säätyviä vaihteistoja (CVT).

Ajoneuvoihin ei sovelleta ASEP-määräyksiä, jos jokin seuraavista ehdoista täyttyy:

a) Luokan N1 ajoneuvot: moottorin tilavuus on enintään 660 cm3 ja suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhde enintään 35.

b) Luokan N1 ajoneuvot: hyötykuorma on vähintään 850 kg ja suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhde enintään 40.

c) Luokkien N1 tai M1 ajoneuvot, jotka on johdettu luokan N1 ajoneuvotyypeistä: suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 2,5 tonnia, R-pisteen korkeus maanpinnasta yli 850 mm ja suurinta teknisesti sallittua kokonaismassaa käyttämällä laskettu tehon ja massan suhde enintään 40.

Ajoneuvon melupäästöt tavanomaisissa tieajo-olosuhteissa, jotka poikkeavat sille tehdyn liitteissä 3 ja 7 tarkoitetun tyyppihyväksyntätestin suoritusolosuhteista, eivät saa merkittävästi poiketa testituloksesta.

6.2.3.1 Ajoneuvon valmistaja ei saa yksinomaan tässä säännössä säädettyjen melupäästövaatimusten täyttämiseksi tarkoituksellisesti muuttaa, säätää tai ottaa käyttöön mitään sellaisia mekaanisia, sähköisiä, termisiä tai muita laitteita tai menettelyjä, jotka eivät ole käytössä tavanomaisessa maantieajossa.

6.2.3.2 Ajoneuvon on täytettävä tämän säännön liitteen 7 vaatimukset.

6.2.3.3 Valmistajan on tyyppihyväksyntää hakiessaan esitettävä liitteen 7 lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisesti laadittu lausunto siitä, että hyväksyttäväksi haettu ajoneuvotyyppi on tämän säännön kohdan 6.2.3 vaatimusten mukainen.

6.3 Vaatimukset kuitumaisia materiaaleja sisältäville pakojärjestelmille

6.3.1 Sovelletaan liitteen 4 vaatimuksia.

7. AJONEUVOTYYPIN HYVÄKSYNNÄN MUUTTAMINEN JA LAAJENTAMINEN

7.1 Hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi ilmoituksen saatuaan

7.1.1 katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaista kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

7.1.2 vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta uuden testausselosteen.

7.2 Hyväksynnän vahvistaminen tai sen epääminen annetaan tiedoksi kohdan 5.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille, ja tässä yhteydessä täsmennetään kohteena olevat muutokset.

7.3 Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1 Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on oltava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettujen menettelyjen ja seuraavien vaatimusten mukaisia:

8.1.1 Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 6 vaatimukset.

8.1.2 Tämän säännön liitteessä 6 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjä koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

8.2 Tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen voi milloin tahansa varmentaa kussakin tuotantolaitoksessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

9. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1 Ajoneuvotyypille tämän säännön mukaisesti myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä esitetyt vaatimukset eivät täyty.

9.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10. TUOTANNON LOPETTAMINEN

10.1 Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

11.1 Tämän säännön muutossarjan 03 virallisesta voimaantulosta alkaen tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä tai kieltäytyä hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perustuvaa hyväksyntää.

11.2 Vaihetta 1 koskevat siirtymämääräykset (ks. kohta 6.2.2)

11.2.1 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 1. heinäkuuta 2016 lähtien myöntää tyyppihyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät vaihetta 1 (ks. kohta 6.2.2) koskevat tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 03.

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on muutossarjan 03 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien myönnettävä tyyppihyväksyntä ajoneuvotyypille, joka täyttää vaihetta 2 tai vaihetta 3 koskevat tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 03.

11.2.2 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti.

11.2.3 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät kesäkuun 30. päivään 2022 saakka saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti.

11.2.4 Heinäkuun 1. päivästä 2022 alkaen tätä sääntöä soveltavilla sopimuspuolilla ei ole velvollisuutta hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti.

11.2.5 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myös tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulopäivän jälkeen myöntää kansallisiin tai alueellisiin tarkoituksiin tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia tämän säännön edellisen muutossarjan perusteella.

11.3 Vaihetta 2 koskevat siirtymämääräykset (ks. kohta 6.2.2)

11.3.1 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat muiden kuin luokan N2 ajoneuvotyyppien osalta 1. heinäkuuta 2020 lähtien ja luokan N2 ajoneuvotyyppien osalta 1. heinäkuuta 2022 lähtien myöntää tyyppihyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät vaihetta 2 (ks. kohta 6.2.2) koskevat tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 03.

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on muutossarjan 03 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien lisäksi myönnettävä tyyppihyväksyntä ajoneuvotyypille, joka täyttää vaihetta 3 koskevat tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 03.

11.3.2 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty vaiheen 1 (ks. kohta 6.2.2) tai tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti.

11.3.3 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muiden kuin luokan N2 ajoneuvotyyppien osalta kesäkuun 30. päivään 2022 saakka ja luokan N2 ajoneuvotyyppien osalta kesäkuun 30. päivään 2023 saakka saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty vaiheen 1 (ks. kohta 6.2.2) tai tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti.

11.3.4 Tätä sääntöä soveltavilla sopimuspuolilla ei muiden kuin luokan N2 ajoneuvotyyppien osalta heinäkuun 1. päivästä 2022 lähtien ja luokan N2 ajoneuvotyyppien osalta heinäkuun 1. päivästä 2023 lähtien ole velvollisuutta hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty vaiheen 1 (ks. kohta 6.2.2.1) tai tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti.

11.3.5 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myös tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulopäivän jälkeen myöntää kansallisiin tai alueellisiin tarkoituksiin tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia vaiheen 1 (ks. kohta 6.2.2) tai tämän säännön edellisen muutossarjan perusteella.

11.4 Vaihetta 3 koskevat siirtymämääräykset (ks. kohta 6.2.2)

11.4.1 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat muiden kuin luokkien N2, N3 ja M3 ajoneuvotyyppien osalta 1. heinäkuuta 2024 lähtien ja luokkien N2, N3 ja M3 ajoneuvotyyppien osalta 1. heinäkuuta 2026 lähtien myöntää tyyppihyväksyntiä vain sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät vaihetta 3 (ks. kohta 6.2.2) koskevat tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 03.

11.4.2 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia olemassa olevien tyyppien tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty vaiheen 2 (ks. kohta 6.2.2) mukaisesti.

11.4.3 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät muiden kuin luokkien N2, N3 ja M3 ajoneuvotyyppien osalta kesäkuun 30. päivään 2026 saakka ja luokkien N2, N3 ja M3 ajoneuvotyyppien osalta kesäkuun 30. päivään 2027 saakka saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty vaiheen 2 (ks. kohta 6.2.2) mukaisesti.

11.4.4 Tätä sääntöä soveltavilla sopimuspuolilla ei muiden kuin luokkien N2, N3 ja M3 ajoneuvotyyppien osalta heinäkuun 1. päivästä 2026 lähtien ja luokkien N2, N3 ja M3 ajoneuvotyyppien osalta heinäkuun 1. päivästä 2027 lähtien ole velvollisuutta hyväksyä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty vaiheen 2 (ks. kohta 6.2.2) mukaisesti.

11.4.5 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat myös tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulopäivän jälkeen myöntää kansallisiin tai alueellisiin tarkoituksiin tyyppihyväksyntiä tai niiden laajennuksia vaiheen 1 tai vaiheen 2 (ks. kohta 6.2.2) tai tämän säännön edellisen muutossarjan perusteella.

11.5 Edellä esitetyistä siirtymämääräyksistä riippumatta sopimuspuolilla, jotka alkavat soveltaa tätä sääntöä sen jälkeen, kun uusin muutossarja on tullut voimaan, ei ole velvollisuutta hyväksyä tyyppihyväksyntiä, jotka on myönnetty tämän säännön jonkin aiemman muutossarjan perusteella.

11.6 Sarjahybridivoimansiirrolla varustetut ajoneuvot, joissa on polttomoottori mutta ei mekaanista kytkinlaitetta voimalinjaan, jätetään kohdan 6.2.3 vaatimusten ulkopuolelle 30. kesäkuuta 2019 saakka.

11.7 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat 30. kesäkuuta 2019 saakka edelleen myöntää hyväksyntiä käyttäen testauspaikkoja, jotka täyttävät tämän säännön edellisen muutossarjan vaatimukset vaihtoehtona tämän säännön liitteen 3 kohdan 2.1 vaatimuksille.

11.8 Luokan N1 ajoneuvotyyppeihin tai luokasta N1 johdettuihin luokan M1 ajoneuvoihin sovelletaan 30. kesäkuuta 2022 saakka kohdassa 6.2.2 asetettuja vaatimuksia, jotka koskevat luokan N1 ajoneuvotyyppejä, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 2,5 tonnia, jos kaikki seuraavat vaatimukset täyttyvät:

a) Suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 2,5 tonnia.

b) R-pisteen korkeus maanpinnasta on vähintään 800 mm.

c) Moottorin sylinteritilavuus on suurempi kuin 660 cm3 mutta pienempi kuin 1 495 m3.

d) Moottorin painopiste on 300–1 500 mm etuakselin takapuolella.

e) Ajoneuvo on takavetoinen.

12. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestauksesta vastaavien tutkimuslaitosten ja niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnän ja joille on lähetettävä ilmoitukset muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Termien ’pieni vaihde’ ja ’suuri vaihde’ yleistä tulkintaa ei sovelleta välityssuhteisiin. Esimerkiksi pienimmällä eteenpäinajovaihteella eli ykkösvaihteella on suurin välityssuhde kaikista eteenpäinajovaihteista. Käsivälitteisessä vaihteistossa on erillisiä vaihteita, mutta monissa ei-käsivälitteisissä vaihteistoissa voi olla useampia kuin yksi välityssuhde, jotka vaihteiston ohjausyksikkö kytkee.

(3) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Annex 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4) Paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdään testi vertailuarvon määrittämiseksi viranomaisille, jotka käyttävät tätä menetelmää käytössä olevien ajoneuvojen tarkastukseen.

(5) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

LIITE 1 Teksti kuva ILMOITUS (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)) (1) Antaja: Viranomaisen nimi Aihe: ajoneuvotyypin (2) hyväksynnän myöntäminen hyväksynnän laajentaminen hyväksynnän epääminen hyväksynnän peruuttaminen tuotannon lopettaminen sen melupäästöjen osalta säännön nro 51 mukaisesti Hyväksyntänumero: Laajennuksen numero Osa I 0.1. Merkki (valmistajan kauppanimi): 0.2. Tyyppi: 0.3. Tyypin tunniste, jos merkitty ajoneuvoon (3): 0.3.1. Merkinnän sijainti: 0.4. Ajoneuvoluokka (4): 0.4.1. Alaluokka kohdassa 6.2.2 olevan taulukon toisen sarakkeen ja kohtien 6.2.2.1–6.2.2.5 mukaisesti 0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: 0.6. Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: 0.7. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: Osa II 1. Lisätiedot (tapauksen mukaan): ks. lisäys (liitteen 1 lisäys 1). 2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: 3. Testausselosteen päivämäärä: 4. Testausselosteen numero: 5. Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys (liitteen 1 lisäys 1). Teksti kuva 6. Paikka: 7. Päiväys: 8. Allekirjoitus: 9. Laajennuksen perusteet: Liitteet: Hyväksyntäasiakirjat Testausselosteet (1) Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset). (2) Tarpeeton viivataan yli. (3) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitetun ajoneuvon tyypin kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). (4) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html Lisäys 1 Lisäys ilmoituslomakkeeseen nro … 1. Lisätiedot 1.1 Käyttövoimayksikkö 1.1.1 Moottorin valmistaja: … 1.1.2 Valmistajan moottorikoodi: … 1.1.3 Suurin nimellisnettoteho: … kW pyörimisnopeudella … (rpm) tai suurin jatkuva nimellisteho (sähkömoottori) … kW 1.1.4 Ahtimet, merkki ja tyyppi: … 1.1.5 Ilmansuodatin, merkki ja tyyppi: … 1.1.6 Imuäänenvaimentimet, merkki ja tyyppi: … 1.1.7 Pakoäänenvaimentimet, merkki ja tyyppi: … 1.1.8 Katalysaattorit, merkki ja tyyppi: … 1.1.9 Hiukkasloukut, merkki ja tyyppi: … 1.2 Voimansiirto 1.2.1 Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): … 1.3 Melun vaimentamiseen tarkoitetut moottoriin liittymättömät laitteet: … 2. Testitulokset 2.1 Liikkeessä olevan ajoneuvon äänitaso: … dB(A) 2.2 Paikallaan olevan ajoneuvon äänitaso: … dB(A) pyörimisnopeudella … rpm 2.2.1 Paineilman äänitaso, käyttöjarru: … dB(A) 2.2.2 Paineilman äänitaso, seisontajarru: … dB(A) 2.2.3 Paineilman äänitaso paineensäädintä käytettäessä: … dB(A) 2.3 Tiedot, joilla helpotetaan hybridiajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta, kun polttomoottori ei toimi ajoneuvon ollessa paikallaan 2.3.1 Vaihde i tai vaihteenvalitsimen asento testissä: 2.3.2 Käyttötavanvaihtokytkimen asento äänenpainetason Lwot,(i) mittaamisen aikana (jos kytkin on asennettu) 2.3.3 Esikiihdytyksen pituus lPA (kohta ennen linjaa AA′, jossa kaasupoljinta painetaan) 2.3.4 Äänenpainetaso Lwot(i): … dB(A) 3. Huomautukset: … … Lisäys 2 Tekninen ilmoituslomake 0. Yleistä 0.1 Merkki (valmistajan kauppanimi): … 0.2 Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (1): … 0.2.1 Merkinnän sijainti: … 0.3 Ajoneuvoluokka (2): … 0.4 Valmistajan toiminimi ja osoite: … 0.5 Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: … 0.6 Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: … 1. Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet 1.1 Valokuvat ja/tai piirrokset edustavasta ajoneuvosta: … 1.2 Akselien ja pyörien lukumäärä (3): … 1.2.1 Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … 1.3 Moottorin sijainti ja järjestely: … 2. Massat ja mitat (4) (kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen): … 2.1 Ajoneuvon mittojen alue (äärimitat): … 2.1.1 Alustat, joissa ei ole koria: … 2.1.1.1 Pituus: … 2.1.1.2 Leveys: … 2.1.2 Alusta, jossa on kori … 2.1.2.1 Pituus: … 2.1.2.2 Leveys: … 2.2 Ajokuntoisen ajoneuvon massa (5) a) Kunkin variantin suurin ja pienin massa: … b) Kunkin version massa (on esitettävä matriisi): … 2.3 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (6) (7): 3. Käyttövoimayksikkö (8) 3.1 Moottorin valmistaja: … 3.1.1 Valmistajan merkitsemä moottorin koodi (merkittynä moottoriin tai muut tunnistustavat): … 3.2 Polttomoottori 3.2.1 Moottorin ominaisuudet 3.2.1.1 Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys, neli-/kaksitahtinen/kiertomoottori (9) 3.2.1.2 Sylinterien lukumäärä ja järjestely: … 3.2.1.2.1 Sytytysjärjestys: … 3.2.1.3 Moottorin iskutilavuus (10): … cm3 3.2.1.4 Suurin nimellisnettoteho: … kW pyörimisnopeudella … rpm (valmistajan ilmoittama arvo) 3.2.2 Polttoaineensyöttö 3.2.2.1 Polttoaineen ruiskutus (vain puristussytytysmoottorit): kyllä/ei (9) 3.2.2.1.1 Toimintaperiaate: suoraruiskutus/esikammio/pyörrekammio (9) 3.2.2.1.2 Säädin 3.2.2.1.2.1 Tyyppi: … 3.2.2.1.2.2 Nopeus, jossa rajoitus alkaa kuormitettuna: … rpm 3.2.2.2 Polttoaineen ruiskutus (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (9) 3.2.2.2.1 Toimintaperiaate: imusarja (yksi-/monipiste (2))/suorasuihkutus/muu (täsmennettävä) (9) 3.2.3 Imujärjestelmä 3.2.3.1 Ilmansuodatin, piirustukset tai 3.2.3.1.1 Merkit: … 3.2.3.1.2 Tyypit: … 3.2.3.2 Imuäänenvaimennin, piirustukset 3.2.3.2.1 Merkit: … 3.2.3.2.2 Tyypit: … 3.2.4 Pakojärjestelmä 3.2.4.1 Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: … 3.2.4.2 Pakoäänenvaimentimet: … Pakoäänenvaimentimien tyyppi ja merkintä: … Jos oleellista ulkopuolisen melun kannalta: melua rajoittavat toimenpiteet moottoritilassa ja moottorissa: … 3.2.4.3 Pakoaukon sijainti: … 3.2.4.4 Kuitumaisia aineita sisältävä pakoäänenvaimennin: … 3.2.5 Katalysaattori: kyllä/ei (9) 3.2.5.1 Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä): … 3.3 Sähkömoottori 3.3.1 Tyyppi (käämitys, magnetointi): … 3.3.1.1 Suurin teho tunnin ajan: … kW 3.3.1.2 Käyttöjännite: … V 3.4 Moottoriyhdistelmä … 3.4.1 Hybridisähköajoneuvo: kyllä/ei (9) 3.4.2 Hybridisähköajoneuvon luokka: ulkopuolelta ladattava / vain sisäisesti ladattava (9): 3.4.3 Toimintatilan vaihtokytkin: on / ei ole (9) 3.4.3.1 Valittavissa olevat toimintatilat 3.4.3.1.1 Täyssähkö: kyllä/ei (9) 3.4.3.1.2 Pelkkä polttoaineen käyttö: kyllä/ei (9) 3.4.3.1.3 Hybriditilat: kyllä/ei (9) (jos kyllä, lyhyt kuvaus): 3.4.4 Sähkömoottori (kuvataan kukin sähkömoottori erikseen) 3.4.4.1 Merkki: … 3.4.4.2 Tyyppi: … 3.4.4.3 Suurin nimellisnettoteho: … kW 4. Voimansiirto (11) 4.1 Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): … 4.2 Välityssuhteet Vaihde Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihdelaatikon ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) Vetopyörästön välityssuhteet (vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde) Kokonaisvälityssuhteet Suurin CVT:n (12) osalta 1 2 3 … Pienin CVT:n osalta Peruutusvaihde 4.3 Ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h) (13): … 5. Pyöräntuenta 5.1 Renkaat ja pyörät 5.1.1 Rengas-pyöräyhdistelmät a) Ilmoitetaan renkaiden kokomerkintä, kantavuusluku ja nopeusluokkamerkki. b) Ilmoitetaan pyörien vanteen koot ja keskiösyvyydet. 5.1.2 Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja 5.1.2.1 Akseli 1: … 5.1.2.2 Akseli 2: … 5.1.2.3 Akseli 3: … 5.1.2.4 Akseli 4: … jne. 6. Kori 6.1 Korityyppi: … 6.2 Käytetyt materiaalit ja rakennetavat: … 7. Muut 7.1 Tiedot mahdollisista moottoriin liittymättömistä laitteista, jotka on tarkoitettu melun vaimentamiseen (ellei käsitelty muissa kohdissa): … Allekirjoitus: … Asema yrityksessä: … Päiväys: … (1) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitetun ajoneuvon tyypin kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). (2) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman määritelmän mukaisesti (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html (3) Ainoastaan maastoajoneuvojen määrittelyä varten. (4) Standardi ISO 612:1978 – Road vehicles – Dimensions of motor vehicles and towed vehicles – terms and definitions. a) Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa. b) Ilmoitetaan valinnaiset varusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin. (5) Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg. Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 90-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti. Kohdan 2.2 alakohdassa b tarkoitettuja tietoja ei tarvitse antaa ajoneuvoluokista N2, N3, M2 ja M3. (6) Niiden ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään aiheuttava perävaunu tai puoliperävaunu, suurimpaan teknisesti sallittuun massaan sisällytetään kyseinen kuormitus jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä. Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat. (7) Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat. (8) Jos ajoneuvon käyttövoimana voidaan käyttää bensiiniä, dieselöljyä jne. tai niiden ja jonkin muun polttoaineen yhdistelmää, kohdat on toistettava. Erikoismoottorien ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot. (9) Tarpeeton viivataan yli. (10) Arvo on laskettava käyttäen arvoa π = 3,1416 ja pyöristettävä lähimpään cm3:iin. (11) Tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta. (12) Portaattomasti säätyvä vaihteisto (CVT-vaihteisto). (13) Perävaunujen osalta suurin valmistajan sallima nopeus.

LIITE 2 HYVÄKSYNTÄMERKIN ASETTELU Malli A (Ks. tämän säännön kohta 5.4.) Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty melupäästöjen osalta Alankomaissa (E 4) säännön nro 51 mukaisesti hyväksyntänumerolla 032439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että sääntöön nro 51 sisältyivät muutossarjan 03 vaatimukset hyväksynnän myöntämishetkellä. Malli B (Ks. tämän säännön kohta 5.5.) Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 51 ja 33 mukaisesti (1). Hyväksyntänumerot ilmaisevat, että kyseisten hyväksyntien myöntämishetkellä sääntöön nro 51 sisältyi muutossarja 03 ja sääntö nro 33 oli vielä alkuperäisessä muodossaan. (1) Jälkimmäinen numero annetaan ainoastaan esimerkkinä.

LIITE 3 MOOTTORIAJONEUVON LÄHETTÄMÄN ÄÄNEN MITTAUSMENETELMÄT JA -LAITTEET 1. Mittauslaitteet 1.1 Akustiset mittaukset Äänitason mittauslaitteen on oltava tarkkuusäänitasomittari tai vastaava luokan 1 vaatimusten mukainen mittauslaite (mukaan luettuna suositeltu tuulensuoja, jos käytössä). Vaatimukset kuvataan sähköalan kansainvälisen standardisointijärjestön (IEC) julkaisun IEC 61672-1:2002 ”Tarkkuusäänitasomittari” toisessa painoksessa. Mittaukset on suoritettava käyttämällä akustisen mittauslaitteen fast-aikavakiota ja A-painotusta, jotka nekin kuvataan julkaisussa IEC 61672-1:2002. Käytettäessä järjestelmää, jossa A-painotettua äänenpainetasoa seurataan tietyin väliajoin, lukema on otettava enintään 30 ms:n väliajoin. Laitteet huolletaan ja kalibroidaan valmistajan ohjeiden mukaisesti. 1.2 Koko akustisen mittausjärjestelmän kalibrointi mittausta varten Kunkin mittaustilanteen alussa ja lopussa koko mittausjärjestelmä on tarkastettava äänenkalibrointilaitteella, joka on vähintään kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan julkaisussa 60942:2003 esitetyn luokan 1 vaatimusten mukainen. Kahden peräkkäisen tarkastuksen lukemien välinen ero saa olla ilman lisäsäätöä korkeintaan 0,5 dB(A). Jos tämä arvo ylittyy, edellisen vaatimukset täyttävän tarkastuksen jälkeen saadut mittaustulokset on jätettävä huomiotta. 1.3 Vaatimustenmukaisuus Akustisen mittauslaitteen vaatimustenmukaisuus varmistetaan tarkistamalla, että laitteella on voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus. Todistusten katsotaan olevan voimassa, jos standardienmukaisuus on todettu 12 edeltävän kuukauden aikana äänenkalibrointilaitteiden osalta ja 24 edeltävän kuukauden aikana instrumentointijärjestelmän osalta. Kaikki vaatimustenmukaisuustestit on tehtävä laboratoriossa, jolla on valtuudet suorittaa asiaa koskevien standardien mukaisia kalibrointeja. 1.4 Nopeudenmittauslaitteet Moottorin pyörimisnopeus mitataan käyttämällä laitetta, jonka tarkkuus on ± 2 prosenttia tai parempi niillä moottorin nopeuksilla, joita mittauksessa käytetään. Ajoneuvon ajonopeus mitataan laitteilla, joiden tarkkuus on vähintään ± 0,5 km/h käytettäessä jatkuvaan mittaamiseen soveltuvia laitteita. Jos testauksessa käytetään erillisiä nopeusmittauksia, laitteen tarkkuuden on oltava vähintään ± 0,2 km/h. 1.5 Meteorologiset laitteet Meteorologiset laitteet, joilla seurataan ympäristöolosuhteita testin aikana ja joiden on oltava annetun tarkkuuden mukaisia, ovat a) lämpötilamittari, ± 1 °C b) tuulennopeusmittari, ± 1,0 m/s c) ilmanpainemittari, ± 5 hPa d) suhteellisen kosteuden mittari, ± 5 prosenttia. 2. Mittausolosuhteet 2.1 Testauspaikka ja ympäristöolosuhteet Testausradan pinnan ja testauspaikan mittojen on oltava standardin ISO 10844:2014 mukaiset. Paikan pinnalla ei saa olla vitilunta, pitkää ruohoa, irtomaata tai tuhkaa. Mikrofonin ja äänilähteen läheisyydessä ei saa olla äänikenttään mahdollisesti vaikuttavia esteitä. Mittausten suorittajan on asetuttava siten, että hän ei itse vaikuta mittauslaitteen lukemiin. Mittauksia ei saa suorittaa huonoissa sääolosuhteissa. On varmistettava, etteivät tuulenpuuskat aiheuta mittaustulosten vääristymistä. Meteorologiset laitteet sijoitetaan testialueen viereen 1,2 ± 0,02 m:n korkeudelle. Ilman lämpötilan on oltava mittaushetkellä 5–40°C. Testejä ei saa suorittaa, jos tuulen tai tuulenpuuskien nopeus mikrofonin korkeudella on yli 5 m/s äänenmittauksen aikana. Lämpötila, tuulennopeus ja -suunta, suhteellinen kosteus ja ilmanpaine on kirjattava äänenmittausten välillä. Mittauksissa ei oteta huomioon äänihuippuja, jotka eivät näytä olevan yhteydessä ajoneuvon yleisen äänitason ominaisuuksiin. Taustamelu mitataan 10 sekunnin ajan juuri ennen ajoneuvotestijaksoa ja heti sen jälkeen. Mittaukset tehdään samoilla mikrofoneilla, joita käytetään testissä, eikä niiden sijaintia saa muuttaa. A-painotettu suurin äänenpainetaso kirjataan. Taustamelun (mukaan luettuna mahdollinen tuuli) on oltava vähintään 10 dB(A) pienempi kuin ajoneuvon testissä tuottama A-painotettu äänenpainetaso. Jos taustamelun ja mitatun äänen ero on 10–15 dB(A), testitulokset lasketaan vähentämällä äänitasomittarin lukemista seuraavassa taulukossa esitetyt korjausarvot: Taustamelun ja mitattavan äänen ero dB(A) 10 11 12 13 14 15 Korjaus dB(A) 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0 2.2 Ajoneuvo 2.2.1 Ajoneuvon on edustettava markkinoille saatettavia ajoneuvoja siten kuin valmistaja yhteisymmärryksessä tutkimuslaitoksen kanssa täsmentää tämän säännön vaatimusten täyttämiseksi. Mittaukset tehdään ilman perävaunua, ellei kyseessä ole yhdistelmäajoneuvo, jonka osat ovat erottamattomat. Mittaukset voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä ajoneuvoista, joiden nostoakselit ovat ylhäällä. Mittaukset tehdään ajoneuvoista, joiden testimassa mt on määritetty seuraavassa taulukossa: Tavoitemassa mtarget ilmoittaa massan, jolla luokkien N2 ja N3 ajoneuvot olisi testattava. Ajoneuvon todellinen testimassa voi olla pienempi ajoneuvon ja akselien kuormitusta koskevien rajoitusten vuoksi. Ajoneuvoluokka Ajoneuvon testimassa M1 mt = mro ± 5 % N1 mt = mro ± 5 % N2, N3 mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] Tavoitemassan mtarget saavuttamiseen tarvittava lisäkuormitus mxload sijoitetaan taka-akselien yläpuolelle. Lisäkuormituksen ja kuormittamattoman ajoneuvon taka-akselin kuormituksen mra load unladen summa saa olla enintään 75 prosenttia suurimmasta taka-akselille teknisesti sallitusta massasta kuormitettuna (mac ra max). Tavoitemassa on saavutettava ± 5 prosentin tarkkuudella. Jos lisäkuorman painopistettä ei voida asettaa samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa, ajoneuvon testimassa mt ei saa olla suurempi kuin massa, johon on laskettu yhteen kuormittamattoman ajoneuvon etuakselin kuormitus mfa load unladen ja kuormittamattoman ajoneuvon taka-akselin kuormitus mra load unladen, lisäkuormitus mxload, ja kuljettajan massa md. Ajoneuvoissa, joissa on useampia kuin kaksi akselia, testimassa on sama kuin kaksiakselisessa ajoneuvossa. Jos ajoneuvossa on useampia kuin kaksi akselia ja sen massa kuormittamattomana munladen on suurempi kuin kaksiakselisen ajoneuvon testimassa, kyseinen ajoneuvo testataan ilman lisäkuormitusta. Jos kaksiakselisen ajoneuvon massa munladen on suurempi kuin tavoitemassa, kyseinen ajoneuvo testataan ilman lisäkuormitusta. M2, M3 mt = mro Ajokuntoisen ajoneuvon massa on saavutettava ± 10 prosentin tarkkuudella. Keskeneräinen M2, M3 Jos testit tehdään keskeneräiselle ajoneuvolle, jossa ei ole koria, mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] lasketaan edellä esitettyjen ehtojen mukaisesti (ks. luokat N2, N3 ) tai mt = mchassisM2M3 + mxloadM2M3 = mro Ajokuntoisen ajoneuvon massa on saavutettava ± 10 prosentin tarkkuudella. 2.2.2 Luokkaan M2, M3, N2 tai N3 kuuluva ajoneuvo katsotaan hakijan pyynnöstä edustavaksi koko tyyppinsä osalta, jos testit tehdään keskeneräiselle ajoneuvolle, jossa ei ole koria. Testattaessa keskeneräistä ajoneuvoa kiinnitetään kaikki asiaan kuuluvat äänieristysmateriaalit, paneelit ja äänenvaimennuskomponentit ja -järjestelmät ajoneuvoon valmistajan suunnittelemalla tavalla lukuun ottamatta myöhemmin koottavaa koriosaa. Uutta testausta ei vaadita, jos ajoneuvoon on asennettu lisäpolttoainesäiliö tai alkuperäisen polttoainesäiliön paikkaa on muutettu, edellyttäen että ajoneuvon muita melupäästöihin vaikuttavia osia tai rakenteita ei ole muutettu. Testissä käytettävien renkaiden on oltava ajoneuvolle tarkoitettua tyyppiä. Ne valitsee ajoneuvon valmistaja, ja ne kirjataan ilmoituslomakkeen lisäykseen (liite 1, lisäys 1). Renkaiden on vastattava jotakin ajoneuvon alkuperäisvarustukseen kuuluvaa rengaskokoa. Renkaan on oltava kaupallisesti saatavilla samaan aikaan kuin ajoneuvon. (1) Renkaiden ilmanpaineen on noudatettava suositusta, jonka ajoneuvon valmistaja on esittänyt ajoneuvon testimassalle. Renkaiden urasyvyyden on oltava vähintään 1,6 mm. 2.2.3 Ennen mittauksia moottori on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoon. 2.2.4 Ajoneuvot, joissa on useampia vetäviä pyöriä kuin kaksi, testataan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulla vedolla. 2.2.5 Jos ajoneuvoon on asennettu automaattisella käynnistysmekanismilla varustettuja tuulettimia, niiden järjestelmiin ei saa puuttua mittausten aikana. 2.2.6 Jos ajoneuvossa on kuitumaisia materiaaleja sisältävä pakoäänenvaimennin, se on valmisteltava ennen testiä liitteen 4 mukaan. 2.2.7 Lisäkuormituksen laskentamenetelmä (vain luokkien N2 ja N3 ajoneuvot) 2.2.7.1 Lisäkuormituksen laskeminen Luokkien N2 ja N3 kaksiakselisten ajoneuvojen tavoitemassa mtarget (nimellistehon kilowattia kohti) annetaan kohdan 2.2.1 taulukossa. mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] (1) Jotta saavutetaan vaadittu testattavan ajoneuvon tavoitemassa mtarget, lisätään kuormittamattomaan ajoneuvoon (mukana kuljettajan massa md) lisämassa mxload, joka sijoitetaan taka-akselin yläpuolelle (ks. kaava (2): mtarget = munladen + md + mxload (2) Tavoitemassa mtarget on saavutettava ± 5 prosentin tarkkuudella. Testiajoneuvon massa kuormittamattomana munladen lasketaan mittaamalla vaa'alla kuormittamattoman ajoneuvon etuakselin kuormitus mfa load unladen ja kuormittamattoman ajoneuvon taka-akselin kuormitus mra load unladen, kuten kaavassa (3) esitetään: munladen = mfa load unladen + mra load unladen (3) Lasketaan sitten kaavoja (2) ja (3) käyttäen lisäkuormitus mxload, kuten kaavoissa (4) ja (5) esitetään: mxload = mtarget – (md + munladen) (4) mxload = mtarget – (md + mfa load unladen + mra load unladen) (5) Lisäkuormituksen mxload ja kuormittamattoman ajoneuvon taka-akselin kuormituksen mra load unladen summa saa olla enintään 75 prosenttia suurimmasta taka-akselille teknisesti sallitusta massasta kuormitettuna (mac ra max), kuten kaavassa (6) esitetään: 0,75 mac ra max ≥ mxload + mra load unladen (6) Lisäkuormitusta mxload rajoitetaan kaavan (7) mukaisesti: mxload ≤ 0,75 mac ra max – mra load unladen (7) Jos kaava (7) toteutuu kaavalla (5) lasketulla lisäkuormituksella mxload, lisäkuormitus on kaavan (5) mukainen. Ajoneuvon testimassa mt lasketaan kaavalla (8): mt = mxload + md + mfa load unladen + mra load unladen (8) Tällöin ajoneuvon testimassa on sama kuin tavoitemassa: mt = mtarget (9) Jos kaava (7) ei toteudu kaavalla (5) lasketulla lisäkuormituksella mxload mutta kaava (10) toteutuu, mxload > 0,75 mac ra max – mra load unladen (10) lisäkuormitus mxload otetaan kaavasta (11): mxload = 0,75 mac ra max – mra load unladen (11) ja testimassa mt kaavasta (12): mt = 0,75 mac ra max + md + mfa load unladen (12) Tällöin ajoneuvon testimassa on pienempi kuin tavoitemassa: mt < mtarget (13) 2.2.7.2 Kuormitus, jos kuormaa ei voida asettaa samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa Jos lisäkuormituksen mxload painopistettä ei voida asettaa samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa, ajoneuvon testimassa mt ei saa olla suurempi kuin massa, johon on laskettu yhteen kuormittamattoman ajoneuvon etuakselin kuormitus mfa load unladen ja kuormittamattoman ajoneuvon taka-akselin kuormitus mra load unladen, lisäkuormitus mxload, ja kuljettajan massa md. Tämä tarkoittaa sitä, että jos etu- ja taka-akselin todelliset kuormitukset mitataan vaa'alla, kun lisäkuormitus mxload on asetettu ajoneuvoon samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa, ajoneuvon testimassan ja kuljettajan massan erotus saadaan kaavasta (14): mt – md = mfa load laden + mra load laden (14) Tällöin: mfa load laden = mfa load unladen (15) Jos lisäkuormituksen painopistettä ei voida asettaa samaan linjaan taka-akselin keskikohdan kanssa, kaava (14) toteutuu edelleen, mutta mfa load laden > mfa load unladen (16) koska lisäkuormituksen massa jakautuu osittain myös etuakselille. Tällaisessa tapauksessa taka-akselille ei saa lisätä massaa etuakselille siirretyn massan kompensoimiseksi. 2.2.7.3 Testimassa, kun ajoneuvossa on useampia kuin kaksi akselia Testattaessa ajoneuvoa, jossa on useampia kuin kaksi akselia, ajoneuvon testimassa on sama kuin kaksiakselisen ajoneuvon testimassa. Jos ajoneuvossa on useampia kuin kaksi akselia ja sen massa kuormittamattomana on suurempi kuin kaksiakselisen ajoneuvon testimassa, kyseinen ajoneuvo testataan ilman lisäkuormitusta. 3. Testausmenetelmät 3.1 Liikkeessä olevan ajoneuvon äänitason mittaaminen 3.1.1 Yleiset testiolosuhteet Merkitään testiradalle kaksi linjaa, AA′ ja BB′, jotka ovat samansuuntaisia linjan PP′ kanssa ja joista ensimmäinen sijaitsee linjasta PP′ 10 ± 0,05 m eteenpäin ja toinen 10 ± 0,05 m taaksepäin. Tehdään vähintään neljä mittausta molemmilta puolilta ajoneuvoa ja jokaisella vaihteella. Säätötarkoituksessa voidaan tehdä esimittauksia, joita ei kuitenkaan oteta huomioon. Sijoitetaan mikrofoni 7,5 ± 0,05 m:n etäisyydelle radan vertailulinjasta CC′ ja 1,2 ± 0,02 m radan pinnan yläpuolelle. Vertailuakseli on esteettömässä äänikentässä (ks. IEC 61672-1:2002) horisontaalinen ja kohdistuu kohtisuoraan ajoneuvon ajolinjaan CC′ nähden. 3.1.2 Ajoneuvokohtaiset testiolosuhteet 3.1.2.1 Luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg: Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC′ koko testin ajan linjan AA′ lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takareuna ylittää linjan BB′. Ajoneuvot, joissa on useampia vetäviä pyöriä kuin kaksi, testataan tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetulla vedolla. Jos ajoneuvossa on käsivalintainen lisävaihteisto tai monivälityksinen vetoakseli, käytetään tavanomaiseen kaupunkiajoon tarkoitettua asentoa. Vaihteen ryömimis-, pysäköinti- tai jarruasentoja ei sallita missään olosuhteissa. Ajoneuvon testimassa määritellään kohdan 2.2.1 taulukossa. Testinopeus vtest on 50 ± 1 km/h. Testinopeus on saavutettava, kun vertailupiste on linjalla PP′. Jos testinopeutta muutetaan tämän säännön liitteen 3 kohdan 3.1.2.1.4.1 alakohdan e mukaisesti, muutettua testinopeutta on käytettävä sekä kiihdytys- että vakionopeustestissä. 3.1.2.1.1 Tehon ja massan suhdeindeksi (PMR) Tehon ja massan suhdeindeksi määräytyy seuraavasti: PMR = (Pn/mro) * 1 000 kg/kW, jolloin Pn mitataan kilowatteina ja mro kilogrammoina tämän liitteen kohdan 2.2.1 mukaisesti. Jos tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.2.1 kuvatuissa testiolosuhteissa on käytössä kaksi käyttövoimanlähdettä tai enemmän, moottorin kokonaisnettoteho Pn on ajoneuvossa olevien rinnakkaisten käyttövoimamoottorien tehon aritmeettinen summa. Rinnakkaisia käyttövoimamoottoreita ovat voimanlähteet, jotka yhdessä liikuttavat ajoneuvoa eteenpäin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.2.1 kuvatuissa testiolosuhteissa. Muiden kuin polttomoottorien tehoksi otetaan valmistajan ilmoittama teho. Dimensiotonta PMR-suhdetta käytetään kiihtyvyyden laskemiseen. 3.1.2.1.2 Kiihtyvyyden laskeminen Kiihtyvyyslaskelmia sovelletaan vain luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg. Kaikki kiihtyvyydet lasketaan käyttämällä ajoneuvon eri nopeuksia testiradalla (2). Annetuilla kaavoilla lasketaan arvot awot i, awot i + 1 ja awot test. Nopeus linjalla AA′ tai PP′ määritetään siten, että se on ajoneuvon nopeus, kun vertailupiste ylittää linjan AA′ (vAA′) tai PP′ (vPP′). Nopeus linjalla BB′ määritetään, kun ajoneuvon takaosa ylittää linjan BB′ (vBB′). Kiihtyvyyden määrittämiseen käytetty menetelmä on ilmoitettava testausselosteessa. Ajoneuvon vertailupisteen määritelmän vuoksi ajoneuvon pituus (lveh) määritetään seuraavassa kaavassa eri tavalla. Kun vertailupiste on ajoneuvon etureunassa, l = lveh, kun keskellä, l = lveh, ja kun takareunassa, l = 0. Ajoneuvon valmistajan valinnan mukaan voidaan käyttää arvoa l = 5 m, kun moottori on ajoneuvon etuosassa, ja arvoa l = 2,5 m, kun moottori on ajoneuvon keskellä. 3.1.2.1.2.1 Laskentamenetelmä ajoneuvoille, joissa on käsivalintainen vaihteisto, automaattivaihteisto, mukautuva vaihteisto tai välityssuhteeltaan vaihteleva vaihteisto (CVT) ja jotka testataan lukitulla välityssuhteella: awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2)/(2*(20 + l)) Vaihteen valinnassa käytettävä arvo awot test on keskiarvo neljästä arvosta awot test, i, jotka on saatu kullakin pätevällä mittauskerralla. Esikiihdytystä voidaan käyttää. Kohta ennen linjaa AA′, jossa kaasupoljinta painetaan, on kirjattava ilmoituslomakkeen lisäykseen (liite 1, lisäys 1). 3.1.2.1.2.2 Laskentamenetelmä ajoneuvoille, joissa on automaattivaihteisto, mukautuva vaihteisto tai CVT ja jotka testataan lukitsemattomilla välityssuhteilla: Vaihteen valinnassa käytettävä arvo awot test on keskiarvo neljästä arvosta awot test, i, jotka on saatu kullakin pätevällä mittauskerralla. Jos vaihteiston toimintaa voidaan testivaatimusten noudattamiseksi ohjata kohdassa 3.1.2.1.4.2 kuvatuilla laitteilla tai toimenpiteillä, lasketaan awot test seuraavasta yhtälöstä: awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2)/(2*(20 + l)) Esikiihdytystä voidaan käyttää. Jos kohdassa 3.1.2.1.4.2 kuvattuja laitteita tai toimenpiteitä ei käytetä, lasketaan awot test seuraavasta yhtälöstä: awot_testPP-BB = ((vBB′/3,6)2 – (vPP′/3,6)2)/(2*(10 + l)) Esikiihdytystä ei sallita. Kaasupoljinta on painettava kohdassa, jossa ajoneuvon vertailupiste ylittää linjan AA′. 3.1.2.1.2.3 Tavoitekiihtyvyys Tavoitekiihtyvyydellä aurban tarkoitetaan kaupunkiajolle tyypillistä kiihdytystä, ja se määräytyy tilastollisten tutkimusten pohjalta. Se riippuu ajoneuvon tehon ja massan suhteesta. Tavoitekiihtyvyys aurban lasketaan yhtälöstä aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 3.1.2.1.2.4 Vertailukiihtyvyys Vertailukiihtyvyydellä awot ref tarkoitetaan kiihdytystestissä testiradalla vaadittua kiihtyvyyttä. Se riippuu ajoneuvon tehon ja massan suhteesta. Kiihtyvyys on erilainen eri ajoneuvoluokissa. Vertailukiihtyvyys awot ref määritetään seuraavasta yhtälöstä: awot ref = 1,59 * log10 (PMR) – 1,41 kun PMR ≥ 25 awot ref = aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 kun PMR < 25 3.1.2.1.3 Osittainen tehokerroin kP Osittaista tehokerrointa kP (ks. kohta 3.1.3.1) käytetään luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvojen, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg, kiihdytystestin ja vakionopeustestin testitulosten yhdistämiseen soveltuvin painotuksin. Muissa tapauksissa kuin yhdellä ainoalla vaihteella suoritettavassa testissä käytetään arvoa awot ref arvon awot test asemesta (ks. kohta 3.1.3.1). 3.1.2.1.4 Vaihteen valinta Vaihteen valinta testiä varten riippuu vaihteiden kiihtyvyyspotentiaalista awot kaasunsäätimen ollessa täysin auki. Se perustuu täydellä teholla suoritetussa kiihdytystestissä vaadittuun vertailukiihtyvyyteen awot ref. Jos ajoneuvossa voidaan käyttää erilaisia vaihteistojärjestelyjä, kuten automaattista tai käsikäyttöistä vaihteen valintaa, ja/tai erilaisia ohjelmistoja tai ajotiloja (esim. urheilullinen ajo, talviajo tai mukautuva ajo), ajoneuvon valmistajan on osoitettava tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo testataan ajotilassa, jossa saavutettava kiihtyvyys vastaan parhaiten arvoa awot ref. Ajoneuvon vaihteistoa tai vaihteita voidaan ohjata elektronisesti tai mekaanisesti, jotta vältetään vaihteen vaihtuminen pienemmälle. Tässä liitteessä olevan lisäyksen kuvissa 3a–3e annetaan vaihteenvaihto- ja testiajokriteerit luokkien M1 ja M2 ajoneuvoille, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg, ja luokan N1 ajoneuvoille. Kriteerit esitetään vuokaaviossa testauksen avuksi. 3.1.2.1.4.1 Käsivaihteistolla, automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukituilla välityssuhteilla Vaihteen valinnassa voidaan soveltaa seuraavia vaihtoehtoja: a) Jos tietty vaihde antaa kiihtyvyyden, joka on ± 5 prosenttia vertailukiihtyvyydestä awot ref ja enintään 2,0 m/s2, testataan kyseisellä vaihteella. b) Jos mikään vaihteista ei anna vaadittua kiihtyvyyttä, valitaan vaihde i, jossa kiihtyvyys on vertailukiihtyvyyttä suurempi, ja vaihde i + 1, jossa kiihtyvyys on vertailukiihtyvyyttä pienempi. Jos kiihtyvyys vaihteella i on enintään 2,0 m/s2, testissä käytetään molempia vaihteita. Painotussuhde vertailukiihtyvyyteen awot ref nähden lasketaan seuraavalla kaavalla: k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i + 1)) c) Jos kiihtyvyys vaihteella i on suurempi kuin 2,0 m/s2, käytetään sitä ensimmäistä vaihdetta, joka antama kiihtyvyys on pienempi kuin 2,0 m/s2, ellei kiihtyvyys vaihteella i + 1 ole pienempi kuin aurban. Tällöin käytetään kahta vaihdetta, i ja i + 1, eli myös vaihdetta i, jonka kiihtyvyys on suurempi kuin 2,0 m/s2. Muussa tapauksessa ei käytetä muita vaihteita. Osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen käytetään arvon awot ref sijaan testissä saavutettua kiihtyvyyttä awot test. d) Jos ajoneuvossa on vaihteisto, jossa on vain yksi välityssuhdevaihtoehto, kiihdytystesti tehdään kyseisellä vaihteella. Osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen käytetään arvon awot ref sijaan näin saavutettua kiihtyvyyttä. e) Jos moottorin nimellispyörimisnopeus ylittyy tietyllä vaihteella ennen kuin ajoneuvo on ylittänyt linjan BB′, käytetään seuraavaksi suurempaa vaihdetta. Jos kiihtyvyys on seuraavaksi suuremmalla vaihteella pienempi kuin aurban, pienennetään ajoneuvon testinopeutta vtest 2,5 km:llä/h ja valitaan sitten vaihde tässä kohdassa annettujen vaihtoehtojen mukaisesti. Ajoneuvon testinopeus ei missään tapauksessa saa pudota pienemmäksi kuin 40 km/h. Tällöin sallitaan myös sellainen vaihde, jolla awot test ei ole suurempi kuin aurban. Jos ajoneuvoa ei ole vapautettu ASEP-määräyksistä kohdan 6.2.3 mukaisesti, testataan vaihde i ja ilmoitetaan arvot Lwot i, nwot,BB i ja vwot,BB i liitteessä 7 kuvattujen testien suorittamiseksi. 3.1.2.1.4.2 Automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai CVT:llä varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukitsemattomilla välityssuhteilla Asetetaan vaihteenvalitsin asentoon, jossa toiminta on täysin automaattista. Lasketaan kiihtyvyys awot test kohdassa 3.1.2.1.2.2 määritellyllä tavalla. Testissä voidaan sen jälkeen vaihtaa vaihde pienemmälle ja kiihdyttää nopeammin. Vaihdetta ei saa vaihtaa suuremmalle eikä kiihdytystä saa hidastaa. Vaihteen vaihtamista sellaiseksi, jota ei käytetä kaupunkiliikenteessä, on vältettävä. Tästä syystä on sallittua valmistaa ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita, myös vaihtoehtoisia valitsimen asentoja, joilla estetään vaihteen vaihtuminen sellaiselle pienemmälle vaihteelle, jota ei tavanomaisesti käytetä kaupunkiajon testiolosuhteissa. Saavutetun testikiihtyvyyden awot test on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin aurban. Valmistajan on mahdollisuuksien mukaan ryhdyttävä toimenpiteisiin estääkseen kiihtyvyyttä awot test nousemasta suuremmaksi kuin 2,0 m/s2. Osittaisen tehokertoimen kP laskemiseen (ks. kohta 3.1.2.1.3) käytetään arvon awot ref sijaan saavutettua kiihtyvyyttä awot test. 3.1.2.1.5 Kiihdytystesti Valmistajan on määriteltävä ennen linjaa AA′ oleva vertailupisteen sijaintikohta, jossa kaasupojin painetaan pohjaan. Kaasupoljin on painettava pohjaan (niin nopeasti kuin mahdollista), kun ajoneuvon vertailupiste saavuttaa määritetyn kohdan. Kaasupoljin on pidettävä pohjassa siihen asti, että ajoneuvon takareuna saavuttaa linjan BB′. Sen jälkeen kaasupoljin vapautetaan mahdollisimman nopeasti. Kohta ennen linjaa AA′, jossa kaasupoljin painetaan pohjaan, on kirjattava ilmoituslomakkeen lisäykseen (liite 1, lisäys 1). Tutkimuslaitoksella on oltava mahdollisuus esitestaukseen. Jos kyseessä on yhdeksi ajoneuvoksi katsottava nivelajoneuvo, johon kuuluu kaksi erottamatonta osaa, puoliperävaunua ei oteta huomioon määritettäessä linjan BB′ ylitystä. 3.1.2.1.6 Vakionopeustesti Vakionopeustesti ajetaan samalla vaihteella tai vaihteilla kuin kiihdytystesti ja vakionopeudella 50 ± 1 km/h linjojen AA′ ja BB′ välillä. Vakionopeustestissä asetetaan kaasunsäädin asentoon, jolla nopeus pidetään vakiona linjojen AA′ ja BB′ välillä. Jos vaihde on kiihdytystestissä lukittuna, sama vaihde on lukittava myös vakionopeustestissä. Vakionopeustestiä ei vaadita ajoneuvoilta, joiden PMR on pienempi kuin 25. 3.1.2.2 Luokan M2 ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 3 500 kg, sekä luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvot: Ajoneuvon ajolinjan keskiviivan on oltava mahdollisimman lähellä linjaa CC′ koko testin ajan linjan AA′ lähestymisestä aina siihen asti, kun ajoneuvon takareuna ylittää linjan BB′. Testi tehdään ilman perävaunua tai puoliperävaunua. Jos perävaunua ei voi helposti irrottaa vetoajoneuvosta, perävaunua ei oteta huomioon arvioitaessa linjan BB′ ylitystä. Jos ajoneuvossa on erityisvarusteita, kuten betoninsekoitin, kompressori tms., ne eivät saa olla toiminnassa testin aikana. Ajoneuvon testimassan on oltava tämän säännön liitteen 3 kohdan 2.2.1 taulukon mukainen. Vaihteen ja ajoneuvon nopeuden määrittämisessä käytettäviksi arvoiksi nBB′ ja vBB′ otetaan kussakin pätevässä mittauksessa saatujen neljän arvon nBB′, j ja vBB′,j keskiarvo. Arvo nBB′ ilmoitetaan tarkkuudella 10 rpm. Ilmoitettua arvoa nBB′ käytetään kaikissa myöhemmissä laskelmissa. Arvo vBB′ ilmoitetaan yhden desimaalin tarkkuudella (xx,x). Ilmoitettua arvoa vBB′ käytetään kaikissa myöhemmissä laskelmissa. Luokan M2 ajoneuvojen, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 3 500 kg, sekä luokan N2 ajoneuvojen tavoiteolosuhteet: Kun vertailupiste ylittää linjan BB′, moottorin pyörimisnopeuden nBB′ on oltava 70–74 prosenttia pyörimisnopeudesta S, jolla moottori kehittää suurimman nimellisnettotehonsa, ja ajoneuvon nopeuden on oltava 35 ± 5 km/h. Kiihtyvyyden on oltava linjojen AA′ ja BB′ välillä vakaa. Luokkien M3 ja N3 tavoiteolosuhteet: Kun vertailupiste ylittää linjan BB′, moottorin pyörimisnopeuden nBB′ on oltava 85–89 prosenttia pyörimisnopeudesta S, jolla moottori kehittää suurimman nimellisnettotehonsa, ja ajoneuvon nopeuden on oltava 35 ± 5 km/h. Kiihtyvyyden on oltava linjojen AA′ ja BB′ välillä vakaa. 3.1.2.2.1 Vaihteen valinta Ajoneuvon valmistajan tehtävänä on määritellä testaustapa, jolla vaaditut olosuhteet saavutetaan. Ajoneuvon voimansiirto, vaihde tai välityssuhde on valittava siten, että tämän säännön liitteen 3 kohdan 3.1.2.2.1.1 tai 3.1.2.2.1.2 mukaiset tavoiteolosuhteet saavutetaan. Ajoneuvon voimansiirtoa, vaihteita tai välityssuhteita voidaan ohjata elektronisesti tai mekaanisesti, jotta vältetään mm. vaihteen vaihtuminen pienemmälle. Tässä liitteessä olevan lisäyksen kuvissa 4a–4d annetaan vaihteenvaihto- ja testiajokriteerit luokan M2 ajoneuvoille, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg, ja luokkien N2, M3 ja N3 ajoneuvoille. Kriteerit esitetään vuokaaviossa testauksen avuksi. 3.1.2.2.1.1 Ajoneuvot, joissa on käsivaihteisto, automaattivaihteisto, mukautuva vaihteisto tai välityssuhteeltaan vaihteleva vaihteisto (CVT) ja jotka testataan lukitulla välityssuhteella: Kiihdytyksen pitää olla tasainen. Vaihde määräytyy tavoiteolosuhteiden mukaan. Tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.2.2 esitetyt tavoiteolosuhteet voidaan toteuttaa seuraavilla tavoilla: a) Jos jollakin vaihteella saavutetaan sekä moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget että ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′, käytetään testissä kyseistä vaihdetta. b) Jos sekä moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ että ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′ saavutetaan useammalla vaihteella, testissä käytetään vaihdetta i, jolla saavutettava nopeus vBB′ gear i on lähimpänä arvoa 35 km/h. c) Jos sekä moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ että ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′ saavutetaan kahdella vaihteella ja seuraava vaatimus täyttyy (vtarget BB′ – vBB′ gear i) = (vBB′ gear i + 1 – vtarget BB′) näitä kumpaakin vaihdetta käytetään arvon Lurban laskemiseen. d) Jos jollakin vaihteella saavutetaan moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ mutta ei ajoneuvon tavoitenopeutta vtarget BB′, käytetään kahta vaihdetta eli vaihteita gearx ja geary. Näitä kahta vaihdetta koskevat ajoneuvon nopeuteen liittyvät tavoiteolosuhteet ovat seuraavat: gearx 25 km/h ≤ vBB′x ≤ 30 km/h ja geary 40 km/h ≤ vBB′y ≤ 45 km/h Moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ on saavutettava kummallakin vaihteella gearx ja geary. Kumpaakin vaihdetta käytetään arvon Lurban laskemiseen. Jos moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ saavutetaan vain toisella näistä vaihteista, käytetään testissä sitä vaihdetta. Tätä vaihdetta käytetään arvon Lurban laskemiseen. e) Jos moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′ ei saavuteta kummallakaan vaihteella tapauksen d mukaisesti, valitaan tapaus f. f) Jos moottorin tavoitepyörimisnopeutta ei saavuteta millään vaihteella, valitaan vaihde, jolla saavutetaan ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′ ja jolla päästään lähimmäksi moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′ mutta ei ylitetä sitä. vBB′ gear i = vtarget BB′ nBB′ gear i ≤ ntarget BB′ Kiihtyvyyden pitää olla tasainen. Jos kiihtyvyys ei tietyllä vaihteella ole tasainen, kyseistä vaihdetta ei oteta huomioon. Moottorin nimellispyörimisnopeus ei saa missään tapauksessa ylittyä, kun ajoneuvon vertailupiste on mittausalueella. Jos moottorin nimelliskierrosnopeus ylittyy mittausalueella, kyseistä vaihdetta ei oteta huomioon. 3.1.2.2.1.2 Automaattivaihteistolla, mukautuvalla vaihteistolla tai portaattomasti säätyvällä vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen testaaminen lukitsemattomilla välityssuhteilla Asetetaan vaihteenvalitsin asentoon, jossa toiminta on täysin automaattista. Testissä voidaan sen jälkeen vaihtaa vaihde pienemmälle ja kiihdyttää nopeammin. Vaihdetta ei saa vaihtaa suuremmalle eikä kiihdytystä saa hidastaa. Joka tapauksessa on vältettävä vaihteen vaihtamista sellaiseksi, jota valmistajan ohjeiden mukaisesti ei tavallisesti käytetä kaupunkiliikenteen olosuhteissa. Tästä syystä on sallittua valmistaa ja käyttää sähköisiä tai mekaanisia laitteita, myös vaihtoehtoisia valitsimen asentoja, joilla estetään vaihteen vaihtuminen sellaiselle pienemmälle vaihteelle, jota valmistajan ohjeiden mukaisesti ei tavanomaisesti käytetä kaupunkiajon testiolosuhteissa. Tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.2.2 esitetyt tavoiteolosuhteet voidaan toteuttaa seuraavilla tavoilla: a) Jos valitulla vaihteenvalitsimen asennolla saavutetaan sekä moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ että ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′, käytetään testissä kyseistä vaihteenvalitsimen asentoa. b) Jos valitulla vaihteenvalitsimen asennolla saavutetaan moottorin tavoitepyörimisnopeus ntarget BB′ mutta ei ajoneuvon tavoitenopeutta vtarget BB′, muutetaan ajoneuvon tavoitenopeus kahdeksi tavoitenopeudeksi seuraavasti: Määritellään vBB′1 seuraavasti: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h ja määritellään vBB′2 seuraavasti: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h. Tehdään kaksi testiä, yksi nopeudella vBB′1 ja yksi nopeudella vBB′2. Käytetään kummankin olosuhteen mukaisesti tehtyä testiä arvon Lurban laskemiseen. c) Jos moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′ ei saavuteta tapauksessa b, valitaan tapaus d. d) Jos valitulla vaihteenvalitsimen asennolla ei saavuteta moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′ mutta ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′ saavutetaan, muutetaan ajoneuvon tavoitenopeus kahdeksi tavoitenopeudeksi seuraavasti: Määritellään vBB′1 seuraavasti: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 30 km/h ja määritellään vBB′2 seuraavasti: 40 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h. Tehdään kaksi testiä, yksi nopeudella vBB′1 ja yksi nopeudella vBB′2. Käytetään testiä, jossa nBB′ on lähimpänä moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′ mutta ei sitä suurempi. nBB′ i ≤ ntarget BB′, kun i = 1, 2 Jos ajoneuvo ei toteuta tapausta nBB′ i ≤ ntarget BB′, kun i = 1, 2 käytetään tapausta e. e) Jos valitulla vaihteenvalitsimen asennolla ei saavuteta moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′ mutta ajoneuvon tavoitenopeus vtarget BB′ saavutetaan, muutetaan ajoneuvon tavoitenopeus kahdeksi tavoitenopeudeksi seuraavasti: vBB′ = vtarget BB′ + 5 km/h Tehdään testi ajoneuvon nopeudella vBB′, jolla arvo nBB′ on lähimpänä moottorin tavoitepyörimisnopeutta ntarget BB′. Vaihteen vaihtaminen suuremmaksi ja kiihdytyksen hidastaminen on sallittua sen jälkeen, kun ajoneuvo on ylittänyt linjan PP′. f) Jos ajoneuvon voimansiirto on sellainen, että on vain yksi vaihde (ajovaihde), joka rajoittaa moottorin kierrosnopeutta testin aikana, ajoneuvo testataan vain ajoneuvon tavoitenopeudella vtarget BB′. 3.1.2.2.1.3 Voimalaite, jonka osalta ei ole käytettävissä polttomoottorin pyörimisnopeutta Kun kyse on ajoneuvoista, joiden voimalaitteen osalta ei ole käytettävissä polttomoottorin pyörimisnopeutta, on ainoastaan ajoneuvon tavoitenopeuden vtarget BB′ täytyttävä. Tämän säännön liitteen 3 kohdassa 3.1.2.2 esitetty tavoiteolosuhde vtarget BB′ voidaan toteuttaa seuraavilla tavoilla: a) Jos käytettävissä ei ole moottorin pyörimisnopeutta, on ainoastaan ajoneuvon tavoitenopeuden vtarget BB′ täytyttävä. b) Jos käytettävissä ei ole moottorin pyörimisnopeutta eikä ajoneuvon tavoitenopeutta vtarget BB′ voida saavuttaa, tehdään kaksi testiä seuraavien olosuhteiden mukaisesti: vBB′1 on ensimmäisen olosuhteen mukaisessa testissä 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h ja vBB′2 on toisen olosuhteen mukaisessa testissä 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Käytetään kummankin olosuhteen mukaisesti tehtyä testiä arvon Lurban laskemiseen. c) Jos käytettävissä ei ole moottorin pyörimisnopeutta eikä seuraavassa määriteltyjä ajoneuvon tavoitenopeuksia vtarget BB′ ja vBB′1 voida saavuttaa 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h tehdään vain yksi testi nopeudella vBB′2, joka määritellään seuraavasti: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Nopeudella vBB′2 tehdyn testin tulosta käytetään sitten arvon Lurban laskemiseen. 3.1.2.2.2 Kiihdytystesti Kun ajoneuvon vertailupiste saavuttaa linjan AA′, kaasupoljin painetaan pohjaan (käyttämättä automaattista vaihteenpienennystä, jota tavanomaisesti käytetään kaupunkiajossa) ja pidetään pohjassa siihen asti, kunnes vertailupiste saavuttaa kohdan BB′ + 5 m. Kaasunsäädin voidaan sitten valmistajan pyynnöstä vapauttaa. Jos kyseessä on yhdeksi ajoneuvoksi katsottava nivelajoneuvo, johon kuuluu kaksi erottamatonta osaa, puoliperävaunua ei oteta huomioon määritettäessä linjan BB′ ylitystä. 3.1.3 Tulosten tulkinta Kun kyse on luokkien M1 ja M2 ajoneuvoista, joiden suurin sallittu massa on enintään 3 500 kg, ja luokan N1 ajoneuvoista, suurin A-painotettu äänenpainetasolukema, jonka ajoneuvo tuottaa kullakin kerralla linjojen AA′ ja BB′ välissä, on pyöristettävä ensimmäiseen merkitsevään desimaaliin (esim. XX,X). Kun kyse on luokan M2 ajoneuvoista, joiden suurin sallittu massa on yli 3 500 kg, ja luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvoista, suurin A-painotettu äänenpainetasolukema, joka saadaan kullakin kerralla, kun vertailupiste kulkee linjalta AA′ kohtaan BB′ + 5 m, on pyöristettävä ensimmäiseen merkitsevään desimaaliin (esim. XX,X). Mittauksessa ei oteta huomioon äänihuippua, joka ei selvästikään liity yleiseen äänenpainetasoon. Tehdään vähintään neljä mittausta kaikissa testiolosuhteissa molemmilta puolilta ajoneuvoa ja jokaisella vaihteella. Vasen ja oikea puoli voidaan mitata samalla kertaa tai vuorotellen. Ajoneuvon kumpaakin puolta koskevan lopullisen tuloksen laskemiseen käytetään neljää ensimmäistä peräkkäistä pätevää mittaustulosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2 dB(A), jolloin pätemättömät tulokset voidaan hylätä (ks. kohta 2.1). Kumpaakin puolta koskevista tuloksista lasketaan erikseen keskiarvo pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin. Kaikki arvon Lurban määrittämiseen tehtävät lisälaskelmat on tehtävä erikseen ajoneuvon vasemman ja oikean puolen osalta. Testituloksena ilmoitettava lopullinen arvo, joka pyöristetään lähimpään kokonaislukuun, on suurempi arvo kummaltakin puolelta. Nopeusmittaukset linjoilla AA′, BB′, ja PP′ kirjataan muistiin, ja niitä käytetään laskelmissa pyöristettyinä ensimmäisen merkitsevän desimaalin tarkkuudella. Määritetty kiihtyvyys awot test kirjataan sadasosan tarkkuudella. 3.1.3.1 Luokkien M1, N1 ja M2 ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on enintään 3 500 kg: Laskennalliset arvot kiihdytystestiin ja vakionopeustestiin saadaan seuraavista yhtälöistä: Lwot rep = Lwot (i + 1) + k * (Lwot(i) – Lwot (i + 1)) Lcrs rep = Lcrs(i + 1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i + 1)) Jossa k = (awot ref – awot ( i+ 1))/(awot (i) – awot (i + 1)) Yhden vaihteen testin tapauksessa arvot ovat kunkin testin testituloksia. Lopullinen tulos lasketaan yhdistämällä Lwot rep ja Lcrs rep. Yhtälö on seuraava: Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep – Lcrs rep) Painotuskerroin kP antaa osittaisen tehokertoimen kaupunkiajoa varten. Muissa tapauksissa kuin yhden vaihteen testeissä kP lasketaan seuraavasti: kP = 1 – (aurban / awot ref) Jos testissä käytetään vain yhtä vaihdetta, kP saadaan seuraavasti: kP = 1 – (aurban / awot test) Jos awot test on pienempi kuin aurban: kP = 0 3.1.3.2 Luokan M2 ajoneuvot, joiden suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna on yli 3 500 kg, sekä luokkien M3, N2 ja N3 ajoneuvot: Kun käytetään vain yhden testiolosuhteen mukaisen testin tulosta, lopullinen tulos Lurban on sama kuin välivaiheen tulos. Kun käytetään kahden testiolosuhteen mukaisten testien tuloksia, määritetään aritmeettinen keskiarvo kummaltakin puolelta kummankin olosuhteen mukaisesti saatujen kahden tuloksen keskiarvoista. Lopullinen tulos Lurban on suurempi kahdesta määritetystä keskiarvosta. 3.2 Paikallaan olevien ajoneuvojen äänitason mittaaminen 3.2.1 Äänitaso ajoneuvon läheisyydessä Mittaustulokset kirjataan ilmoituslomakkeen lisäykseen (liite 1, lisäys 1). 3.2.2 Akustiset mittaukset Mittauksissa on käytettävä tarkkuusäänitasomittaria tämän liitteen kohdan 1.1 mukaisesti. 3.2.3 Testauspaikka – olosuhteet (ks. liitteen 3 lisäyksen kuva 2) 3.2.3.1 Mikrofonin läheisyydessä ei saa olla äänikenttään vaikuttavia esteitä, eikä mikrofonin ja äänilähteen välissä saa olla ketään. Mittari on sijoitettava niin, että se ei vaikuta mittarilukemaan. 3.2.4 Taustamelu ja tuuli Taustamelun ja tuulen aiheuttamien mittausvälineiden lukemien on oltava vähintään 10 dB(A) pienempiä kuin mitattavat melutasot. Mikrofonissa saa käyttää sopivaa tuulensuojaa, jos suojan vaikutus mikrofonin herkkyyteen on otettu huomioon (ks. tämän liitteen kohta 1.1). 3.2.5 Mittausmenetelmä 3.2.5.1 Mittausten luonne ja lukumäärä Suurin äänitaso ilmaistuna A-painotettuina desibeleinä (dB(A)) on mitattava kohdassa 3.2.5.3.2.1 tarkoitetun käyttöjakson aikana. Jokaisessa mittauspisteessä on tehtävä vähintään kolme mittausta. 3.2.5.2 Ajoneuvon sijoittaminen ja valmistelu Ajoneuvo sijoitetaan testialueen keskelle vaihde vapaa-asennossa ja kytkin kytkettynä. Jos tämä ei ajoneuvon suunnittelupiirteiden vuoksi ole mahdollista, ajoneuvo testataan paikallaan olevan ajoneuvon moottoritestauksista annettujen valmistajan ohjeiden mukaan. Ennen mittauksia moottori on saatettava valmistajan määritelmän mukaiseen tavanomaiseen toimintakuntoon. Jos ajoneuvoon on asennettu automaattisella käynnistysmekanismilla varustettuja tuulettimia, niiden järjestelmiin ei saa puuttua melutasomittausten aikana. Konepelti tai moottoritilan kansi, jos sellainen on, suljetaan. 3.2.5.3 Äänitason mittaaminen pakoputken läheisyydessä (ks. liitteen 3 lisäyksen kuva 2) 3.2.5.3.1 Mikrofonin sijoituspaikat 3.2.5.3.1.1 Mikrofoni on sijoitettava 0,5 ± 0,01 m:n etäisyydelle pakoputken vertailupisteestä, joka on määritetty kuvassa 2, ja 45 ± 5°:n kulmaan siihen pystytasoon nähden, jossa putken suun virtausakseli sijaitsee. Mikrofonin on oltava vertailupisteen korkeudella mutta vähintään 0,2 m:n korkeudella maanpinnasta. Mikrofonin vertailuakselin on oltava maanpinnan kanssa samansuuntainen ja suunnattu kohti pakoaukon vertailupistettä. Jos mikrofonille on kaksi mahdollista sijoituspaikkaa, valitaan ajoneuvon pituussuuntaisesta keskilinjasta kauempana oleva paikka. Jos pakoputken virtausakseli on 90°:n kulmassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden, mikrofoni sijoitetaan kohtaan, joka on kauimpana moottorista. 3.2.5.3.1.2 Ajoneuvoissa, joissa pakoputkien aukot sijaitsevat yli 0,3 metrin päässä toisistaan, tehdään mittaukset kummallakin pakoaukolla. Korkeampi arvo kirjataan. 3.2.5.3.1.3 Mikäli pakokaasun poistoon käytetään kahta, alle 0,3 m:n päässä toisistaan sijaitsevaa pakoputkea, jotka on kytketty samaan vaimentimeen, mikrofonin sijainti määritetään suhteessa ajoneuvon ulkoreunaa lähinnä olevaan pakoaukkoon, tai jos kumpikaan ei ole lähempänä ulkoreunaa, suhteessa siihen pakoaukkoon, joka on ylempänä maanpinnasta. 3.2.5.3.1.4 Jos ajoneuvossa on pystysuorassa oleva pakoputki (esimerkiksi hyötyajoneuvot), mikrofoni on sijoitettava pakoaukon korkeudelle. Sen akselin pitää olla pystysuorassa ja suunnattuna ylöspäin. Se on sijoitettava 0,5 m ± 0,01 m:n etäisyydelle pakoputken vertailupisteestä, mutta ei missään tapauksessa lähemmäksi kuin 0,2 m:n päähän siitä ajoneuvon kyljestä, joka on lähinnä pakoaukkoa. 3.2.5.3.1.5 Jos pakoaukko sijaitsee ajoneuvon korin alla, mikrofoni sijoitetaan vähintään 0,2 m:n päähän ajoneuvon lähimmästä osasta kohtaan, joka on lähimpänä pakoputken vertailupistettä mutta kuitenkin vähintään 0,5 m:n päässä siitä, ja 0,2 m:n korkeudelle maanpinnasta. Mikrofoni ei myöskään saa olla samassa linjassa pakokaasuvirtauksen kanssa. Kohdassa 3.2.5.3.1.1 asetettu kulmaa koskeva vaatimus ei välttämättä kaikissa tapauksissa täyty. 3.2.5.3.1.6 Liitteen 3 lisäyksessä olevissa kuvissa 3a–3d on esimerkkejä mikrofonin asennosta pakoputken sijainnin mukaan. 3.2.5.3.2 Moottorin käyttöolosuhteet 3.2.5.3.2.1 Tavoitepyörimisnopeus Moottorin tavoitepyörimisnopeus määritellään seuraavasti: a) 75 prosenttia moottorin nimellispyörimisnopeudesta S ajoneuvoissa, joiden moottorin nimellispyörimisnopeus on enintään 5 000 rpm b) 3 750 rpm ajoneuvoissa, joiden moottorin nimellispyörimisnopeus on yli 5 000 rpm mutta alle 7 500 rpm c) 50 prosenttia moottorin nimellispyörimisnopeudesta S ajoneuvoissa, joiden moottorin nimellispyörimisnopeus on 7 500 rpm tai suurempi. Jos ajoneuvo ei voi saavuttaa edellä esitettyä pyörimisnopeutta, tavoitepyörimisnopeus on 5 prosenttia paikallaan olevalle ajoneuvolle tehdyn testin suurimmasta mahdollisesta pyörimisnopeudesta. 3.2.5.3.2.2 Testausmenettely Moottorin pyörimisnopeus nostetaan tasaisesti joutokäynnistä tavoitepyörimisnopeuteen, josta sallittu poikkeama on ± 3 prosenttia tavoitekierrosnopeudesta, ja pidetään vakiona. Sen jälkeen kaasunsäädin vapautetaan nopeasti ja pyörimisnopeus palautetaan joutokäyntinopeuteen. Äänenpainetaso mitataan käyttöjaksolta, joka käsittää vakiopyörimisnopeuden ylläpidon 1 sekunnin ajan sekä koko hidastumisjakson. Testin tulokseksi otetaan äänitasomittarin suurin lukema tämän käyttöjakson aikana pyöristettynä yhden desimaalin tarkkuuteen. 3.2.5.3.2.3 Testin validointi Mittaus katsotaan päteväksi, jos testimoottorin pyörimisnopeus ei poikkea tavoitepyörimisnopeudesta enempää kuin ± 3 prosenttia vähintään 1 sekunnin pituisena aikana. 3.2.6 Tulokset Tehdään vähintään kolme mittausta kussakin testauspaikassa. Kirjataan kunkin kolmen mittauksen aikana mitattu suurin A-painotettu äänenpainetaso. Kyseistä mittauspaikkaa koskevan lopullisen tuloksen laskemiseen käytetään kolmea ensimmäistä perättäistä pätevää mittaustulosta, jotka eroavat toisistaan enintään 2 dB(A), jolloin pätemättömät tulokset voidaan hylätä (ks. kohta 2.1 lukuun ottamatta testauspaikkavaatimuksia). Lopullinen tulos on kaikista mittauspaikoista ja kolmesta mittaustuloksesta suurin äänenpainetaso. 4. Luokan M1 liikkeessä olevan hybridiajoneuvon äänitaso, kun polttomoottoria ei voida käyttää ajoneuvon ollessa paikallaan (tiedot ilmoitetaan käytössä olevan ajoneuvon testauksen helpottamiseksi). 4.1 Jotta hybridiajoneuvojen – joiden polttomoottoria ei voida käyttää ajoneuvon ollessa paikallaan – käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaaminen olisi helpompaa, pidetään seuraavia liikkeessä oleville moottoriajoneuvoille liitteen 3 kohdan 3.1 mukaisesti tehtyihin äänenpainetasomittauksiin liittyviä tietoja käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden vertailutietoina: a) vaihde i tai lukitsemattomilla välityssuhteilla testattujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenvalitsimen asento testissä b) käyttötavanvaihtokytkimen asento äänenpainetason Lwot (i) mittaamisen aikana (jos kytkin on asennettu) c) esikiihdytyksen pituus lPA metreinä d) ajoneuvon keskinopeus (km/h) vaihteella i täydellä teholla tehdyn kiihdytyksen alussa ja e) äänenpainetaso Lwot(i) (dB(A)) vaihteella i täydellä teholla tehdyissä testeissä. Tämä on suurempi niistä kahdesta arvosta, jotka on saatu laskemalla keskiarvo erikseen kussakin mikrofonin sijaintipaikassa saaduista yksittäisistä mittaustuloksista. 4.2 Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden vertailutiedot kirjataan tyyppihyväksyntätodistukseen, kuten ilmoituslomakkeen lisäyksen kohdassa 2.3 täsmennetään (liite 1, lisäys 1). (1) Koska renkaiden osuus ajoneuvon kokonaismelupäästöistä on merkittävä, renkaiden/tien melupäästöjä koskevat voimassa olevat määräykset on otettava huom