FI Euroopan unionin virallinen lehti L 165/11

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 12 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 03 täydennys 3 – voimaantulopäivä: 23. maaliskuuta 2000.

1. SOVELTAMISALA

1.1 Tätä sääntöä sovelletaan M1-luokan moottoriajoneuvojen ja sellaisten N1-luokan ajoneuvojen, joiden suurin sallittu paino on vähemmän kuin 1 500 kg, ohjausmekanismin toimintaan kuljettajan suojaamiseksi edestä tapahtuvassa törmäyksessä.

1.2 Valmistajan pyynnöstä muut kuin edellä 1.1 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot voidaan hyväksyä tämän säännön mukaisesti.

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan:

2.1 ’ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten;

2.2 ’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin: 2.2.1 Polttomoottorilla toimiva ajoneuvo: 2.2.1.1 ohjauslaitteen etupuolella olevan ajoneuvon osan rakenne, mitat, muodot ja olennaiset materiaalit, 2.2.1.2 ajokuntoisen ajoneuvon paino jäljempänä olevan 2.18 kohdan mukaisesti, 2.2.2 Sähkömoottorilla toimiva ajoneuvo: 2.2.2.1 Ajoneuvon mitat, paino, rakenne, muodot ja olennaiset materiaalit, käyttövoimajärjestelmän osien sijainti, akun tai käyttövoima-akun osien sijainti. 2.2.2.2 Ajokuntoisen ajoneuvon paino jäljempänä olevan 2.18 kohdan mukaisesti.

2.3 ’ohjauslaitteen tyyppihyväksynnällä’ ohjauslaitetyypin hyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten;

2.4 ’ohjauslaitteen tyypillä’ ohjauslaitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin: 2.4.1 rakenne, mitat, muodot ja olennaiset materiaalit;

2.5 ’ohjauslaitteella’ kuljettajan käyttämää ohjauslaitetta, tavallisimmin ohjauspyörää;

2.6 ’yleisellä ohjauslaitteella’ ohjauslaitetta, joka voidaan asentaa useampaan kuin yhteen hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin, kun erot ohjauslaitteen kiinnittämisessä ohjauspylvääseen eivät vaikuta ohjauslaitteen toimintaan törmäystilanteessa;

2.7 ’turvatyynyllä’ joustavaa tyynyä, joka on suunniteltu täyttyväksi painekaasulla, ja joka 2.7.1 on suunniteltu suojaamaan ajoneuvon kuljettajaa törmäyksessä ohjauslaitetta vasten; 2.7.2 täyttyy kaasulla sellaisen laitteen avulla, joka käynnistyy ajoneuvon törmätessä;

2.8 ’ohjauslaitteen kehällä’ ohjauspyörän osalta sen rengasmaista ulkoreunaa, josta kuljettaja tavallisesti pitää kiinni ajon aikana;

2.9 ’puolalla’ ohjauslaitteen kehän ja keskiön yhdistävää tankoa;

2.10 ’keskiöllä’ tavallisesti ohjauslaitteen keskellä olevaa osaa, joka 2.10.1 yhdistää ohjauslaitteen ohjausakseliin, 2.10.2 välittää ohjauslaitteen vääntömomentin ohjausakseliin;

2.11 ’ohjauslaitteen keskiön keskipisteellä’ sitä pistettä keskiön pinnalla, joka sijaitsee ohjausakselin keskiviivalla;

2.12 ’ohjauslaitteen tasolla’ ohjauspyörän osalta sitä tasaista pintaa, joka jakaa ohjauspyörän kehän tasaisesti kuljettajan ja ajoneuvon etuosan välistä;

2.13 ’ohjausakselilla’ osaa, joka välittää ohjauslaitteeseen kohdistuvan vääntömomentin ohjausvaihteeseen;

2.14 ’ohjauspylväällä’ ohjausakselin koteloa;

2.15 ’ohjausmekanismilla’ laitetta, joka koostuu ohjauslaitteesta, ohjauspylväästä, asennelman lisälaitteista, ohjausakselista, ohjausvaihteesta ja kaikista muista osista, esimerkiksi sellaisista, jotka osaltaan auttavat absorboimaan ohjauslaitetta vasten tapahtuvassa törmäyksessä syntyvää energiaa;

2.16 ’matkustajatilalla’ henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoikkunoihin, rintapeltiin sekä takaosan väliseinän pintaan tai takaistuimen selkänojan tasoon, ja tarvittaessa mihin tahansa sähkökäyttöisen ajoneuvon käyttövoima-akun kennot sisältävän kaukalon osaan;

2.17 ’iskurilla’ tämän säännön liitteessä 5 olevan 3 kohdan mukaista jäykkää puolipallon muotoista päätä edustavaa osaa, jonka halkaisija on 165 mm;

2.18 ’ajokuntoisen ajoneuvon painolla’ ajoneuvon painoa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla varustettuna, jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin, sekä käyttövoima-akun kaukalolla, joka sisältää sähkökäyttöisen ajoneuvon käyttövoima-akun kennot.

2.19 ’kennolla’ käyttövoimajärjestelmän sähköisen energialähteen pienintä yksikköä;

2.20 ’käyttövoima-akulla’ sähköisen energialähteen muodostavien yksiköiden asennelmaa;

2.21 ’käyttövoima-akun kaukalolla’ yhden tai useampia kennoja sisältävää kaukaloa; kaukaloita voi olla ajoneuvossa yksi tai useampia tai ei lainkaan;

3. HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS

3.1 Ajoneuvotyyppi

3.1.1 Valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten.

3.1.2 Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.1.2.1 yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista ja muodoista ja ohjauslaitteen etupuolella olevan ajoneuvon osan olennaisista materiaaleista;

3.1.2.2 sopivassa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjausmekanismista ja sen kiinnityksestä ajoneuvon alustaan ja koriin;

3.1.2.3 tekninen kuvaus tästä mekanismista;

3.1.2.4 merkintä ajokuntoisen ajoneuvon painosta;

3.1.2.5 todistus siitä, että ohjauslaite on soveltuvin osin hyväksytty säännössä olevan 5.2 kohdan mukaisesti.

3.1.2.6 todistus siitä, että ohjausmekanismi on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.1.2 kohdan mukaisesti.

3.1.2.7 todistus siitä, että ohjauslaite on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

3.1.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava:

3.1.3.1 hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo jäljempänä 5.1 kohdassa tarkoitettua testiä varten,

3.1.3.2 valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella joko toinen ajoneuvo tai ne ajoneuvon osat, jotka tarvitaan jäljempänä 5.2 ja 5.3 kohdassa tarkoitetuissa testeissä.

3.1.3.3 Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu tyydyttävästi järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

3.2 Ohjauslaitetyyppi

3.2.1 Ohjauslaitteen valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten.

3.2.2 Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

3.2.2.1 yksityiskohtainen kuvaus kyseessä olevasta ohjauslaitetyypistä ohjauslaitteen rakenteen, mittojen, muotojen ja olennaisten materiaalien osalta;

3.2.2.2 sopivassa mittakaavassa olevat riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjausmekanismista ja sen kiinnityksestä ajoneuvon alustaan ja koriin;

3.2.2.3 todistus siitä, että ohjauslaite on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on lähetetty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

3.2.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava jäljempänä 5.2 ja 5.3 kohdassa tarkoitettuja testejä varten tyyppihyväksyttävää ohjauslaitetyyppiä edustava ohjauslaite sekä valmistajan harkinnan mukaan ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ne ajoneuvon osat, jotka tarvitaan testeissä.

4. HYVÄKSYNTÄ

4.1 Tyyppihyväksyntätodistukseen on liitettävä jäljempänä 4.1.1 ja 4.1.2 kohdassa tarkoitetun mallin mukainen todistus:

4.1.1 Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettua hakemusta varten liite 1A;

4.1.2 Edellä 3.2 kohdassa tarkoitettua hakemusta varten liite 1B.

4.2 Ajoneuvotyyppi

4.2.1 Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvo on jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan sekä tämän säännön liitteiden 4, 5 ja 6 vaatimusten mukainen, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä.

4.2.2 Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 03, mikä vastaa 24.8.1993 voimaan tullutta muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on erityyppinen ohjausmekanismi, tai toiselle ajoneuvotyypille. Ajoneuvotyyppi määritellään edellä olevassa 2.2 kohdassa.

4.2.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1A esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.2.4 Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa määritettyyn näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

4.2.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (1);

4.2.4.2 edellä 4.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numerosta, R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.2.5 Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, kohdassa 4.2.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin 4.2.4.1 kohdassa määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.2.6 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi kiinnitetty.

4.2.7 Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai sen lähelle.

4.3. Ohjauslaitetyyppi

4.3.1 Jos tämän säännön mukaisesti erikseen hyväksyttäväksi toimitettu ohjauslaite on jäljempänä olevan 5 ja 6 kohdan sekä tämän säännön liitteiden 4, 5 ja 6 vaatimusten mukainen, kyseiselle ohjauslaitetyypille myönnetään hyväksyntä. Tätä kohtaa sovelletaan vain ohjauslaitteisiin, joihin ei kuulu turvatyynyä.

4.3.2 Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 03, mikä vastaa 24.8.1993 voimaan tullutta muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle edellä 2.4 kohdassa määritellylle ohjauslaitetyypille.

4.3.3 Tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ohjauslaitetyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä tai laajentamisesta tämän säännön liitteessä 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.3.4 Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ohjauslaitetyypin mukaiseen ohjauslaitteeseen on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa määritettyyn näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

4.3.4.1 E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (2);

4.3.4.2 hyväksyntänumero ympyrän alapuolella.

4.3.4.3 symboli R94-01, kun hyväksyntä annetaan jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

4.3.5 Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi kiinnitetty.

4.4 Tämän säännön liite 2 sisältää esimerkkejä hyväksyntämerkkien järjestelyistä.

5. VAATIMUKSET

5.1 Kun kuormittamattomalla ajoneuvolla, jossa ei ole testinukkea, tehdään törmäystesti estettä vasten nopeudella 48,3 km/h, ohjauspylvään yläosa ja sen akseli eivät saa liikkua vaakatasossa ja ajoneuvon pituussuuntaisen akselin suuntaisesti taaksepäin enempää kuin 12,7 cm suhteessa ajoneuvon siihen pisteeseen, johon törmäys ei vaikuttanut, eikä pystysuunnassa enempää kuin 12,7 cm (3).

5.1.1 Sähkökäyttöisten ajoneuvojen osalta 5.1 kohdassa tarkoitettu törmäystesti on suoritettava siten että käyttövoima-akun pääkytkin on asennossa ’ON’. Lisäksi seuraavien vaatimusten on täytyttävä testien aikana ja niiden jälkeen:

5.1.1.1 yksittäisten yksikköjen on oltava kiinnitettyinä paikoilleen;

5.1.1.2 nestemäistä elektrolyyttiä ei saa vuotaa matkustajatilaan; rajallista vuotoa voi tapahtua, mutta vain ajoneuvon ulkopuolelle edellyttäen, että ensimmäisen testitunnin aikana tapahtuva vuoto on vähemmän kuin 7 prosenttia sen nestemäisen elektrolyytin määrästä käyttövoima-akussa.

5.1.2 Edellä olevan 5.1 kohdan vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun kyseisellä ohjausjärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen.

5.2 Kun testikappale törmää ohjauslaitetta vasten suhteellisella nopeudella 24,1 km/h, ohjauslaitteesta testikappaleeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 1 111 daN.

5.2.1 Jos ohjauslaitteeseen on kiinnitetty ohjauspyörän turvatyyny, edellä 5.2 kohdassa olevien vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun sellaisella ohjausjärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännön nro 94 muutossarjassa 01 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen.

5.3 Kun iskuri iskeytyy ohjauslaitetta vasten suhteellisella nopeudella 24,1 km/h liitteessä 5 olevien menettelyjen mukaisesti, iskurin hidastuvuus ei saa kasvaa enempää kuin 80 g 3 millisekuntia kohti. Hidastuvuuden on oltava aina vähemmän kuin 120 g kanavan taajuusluokassa (CFC) 600 Hz.

5.4 Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että:

5.4.1 ennen edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyä törmäystestiä missään kuljettajaa kohti olevan ohjauslaitteen pinnan osassa, jota halkaisijaltaan 165 mm:n pallo voi koskettaa, ei ole epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, joiden kaarevuussäde on vähemmän kuin 2,5 mm; 5.4.1.1 edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyjen testien jälkeen kuljettajaa kohti olevassa ohjauslaitteen pinnan osassa ei ole teräviä tai karkeita reunoja, jotka voivat lisätä kuljettajan loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Pieniä pinnan halkeamia ja säröjä ei oteta huomioon. 5.4.1.1.1 Jos ulkoneman aiheuttaa kovuudeltaan enintään 50 Shore A -astetta oleva joustavasta materiaalista tehty osa, joka on kiinnitetty jäykkään tukeen, koskevat 5.4.1.1 kohdan vaatimukset vain jäykkää tukea.

5.4.2 Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että siinä ei ole osia tai lisälaitteita, mukaan luettuina äänimerkinantolaite ja asennelman lisäosat, jotka voivat tarttua kuljettajan vaatteisiin tai koruihin tavanomaisten ajoliikkeiden aikana.

5.4.3 Sellaisten ohjauslaitteiden, joita ei ole tarkoitettu muodostamaan osaa alkuperäislaitteesta, on vastattava vaatimuksia, kun niitä testataan liitteessä 4 olevan 2.1.3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2.3 kohdan mukaisesti.

5.4.4 ’Yleisten ohjauslaitteiden’ osalta vaatimusten on täytyttävä: 5.4.4.1 ohjauspylvään kaikkien kulmien alueella; testit on tehtävä ainakin ohjauspylvään suurimpien ja pienimpien kulmien osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa; 5.4.4.2 kaikkien iskurin ja testikappaleen mahdollisten asentojen alueella suhteessa ohjauslaitteeseen; testi on tehtävä ainakin keskiasennon osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa. Jos käytetään ohjauspylvästä, on sen oltava tyyppiä, joka vastaa huonoimpia mahdollisia olosuhteita.

5.4.5 Jos käytetään sovittimia yhden ohjauslaitetyypin sovittamiseksi eri ohjauspylväisiin ja jos voidaan osoittaa, että tällaisia sovittimia käytettäessä järjestelmän energiaa absorboivat ominaisuudet ovat samanlaisia, voidaan kaikki testit tehdä yhtä sovitintyyppiä käyttäen.

6. TESTIT

6.1 Edellä 5 kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava tämän säännön liitteessä 3, 4 ja 5 vahvistettujen menetelmien mukaisesti. Kaikki mittaukset on tehtävä standardin ISO 6487:1987 perusteella.

6.2 Muitakin testejä voidaan hyväksyä hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan, jos vastaavuus voidaan osoittaa. Tällöin hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä seloste käytetyistä menetelmistä ja saavutetuista tuloksista.

7. MUUTOKSET JA AJONEUVON TAI OHJAUSLAITTEEN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

7.1 Ajoneuvotyypin ja/tai ohjauslaitetyypin muutoksesta on ilmoitettava viranomaiselle, joka on hyväksynyt ajoneuvotyypin tai ohjauslaitetyypin. Viranomaiset voivat:

7.1.1 katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai

7.1.2 vaatia testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta.

7.2 Ajoneuvon versiota, jonka kuormittamaton paino ajokunnossa on pienempi kuin hyväksyntätestissä käytetyn ajoneuvon kuormittamaton paino, ei pidetä ajoneuvotyyppiin tehtynä muutoksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7.1 kohdan soveltamista.

7.3 Hyväksynnän vahvistamisesta tai epäämisestä on ilmoitettava muutokset eriteltyinä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen osapuolille edellä 4.2.3 tai 4.3.3 kohdassa määritetyn menettelyn mukaisesti.

7.4 Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

8.1 Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävät ajoneuvot tai ohjauslaitteet on valmistettava siten, että ne vastaavat hyväksyttyä tyyppiä ja täyttävät edellä olevan 5 ja 6 kohdan vaatimukset.

8.2 Valmistusta on valvottava asianmukaisesti, jotta voidaan tarkastaa, että 8.1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyvät.

8.3 Tyyppihyväksyntätodistuksen haltijan on erityisesti:

8.3.1 huolehdittava tehokkaista ajoneuvojen tai ohjauslaitteiden laadun tarkastusmenetelmistä;

8.3.2 saatava käyttöönsä kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittava testausaineisto;

8.3.3 huolehdittava, että testituloksia koskevat tiedot kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla määräajan, joka asetetaan yhdessä viranomaisten kanssa;

8.3.4 analysoitava kunkin testityypin tulokset tarkastaakseen ja varmistaakseen ajoneuvon tai ohjauslaitteen ominaisuuksien pysyvyyden, ottaen kuitenkin huomioon teollisessa tuotannossa sallitut vaihtelut;

8.3.5 varmistettava, että kullekin ajoneuvotyypille tai ohjauslaitetyypille suoritetaan vähintään mittaustestit;

8.3.6 huolehdittava, että näytekappaleiden otto ja testi uusitaan, jos näytteet tai testikappaleet osoittavat, että testattava tyyppi ei ole vaatimustenmukainen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatetaan uudelleen vastaamaan vaatimuksia.

8.4 Tyyppihyväksynnän antanut toimivaltainen viranomainen voi määräämänään ajankohtana tarkastaa, että kuhunkin tuotantoyksikköön sovellettavat tarkastusmenetelmät ovat vaatimusten mukaiset.

8.4.1 Kussakin tarkastuksessa on tarkastajalle esitettävä testistä tehdyt pöytäkirjat ja tuotannon valvonta-asiakirjat.

8.4.2 Tarkastaja voi ottaa satunnaisnäytteitä, jotka testataan valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä saadaan määrätä valmistajan omien tarkastusten tulosten mukaisesti.

8.4.3 Jos näyttää siltä, että laatutaso ei ole tyydyttävä tai että 8.4.2 kohdan soveltamiseksi suoritettujen testien oikeellisuus on tarpeellista tarkastaa, tarkastaja valitsee näytteet, jotka lähetetään tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle.

8.4.4 Toimivaltainen viranomainen saa suorittaa minkä tahansa tähän sääntöön perustuvan testin. Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä tarkastustiheys on tavallisesti yksi tarkastus vuodessa. Jos jonkin tarkastuksen aikana saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, jotta tuotannon vaatimuksenmukaisuus saavutettaisiin uudelleen mahdollisimman nopeasti.

9. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

9.1 Tämän säännön mukaisesti ajoneuvotyypille tai ohjauslaitetyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 8.1 kohdassa asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos ajoneuvoa tai ohjauslaitteita ei ole hyväksytty edellä olevassa 8.2 kohdassa määrätyissä testeissä.

9.2 Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (soveltuvin osin).

10. OHJEET

Kun ohjauslaitetyyppi toimitetaan ajoneuvosta erikseen, pakkauksessa ja asennusohjeissa on selvästi täsmennettävä ajoneuvotyypit, joihin laite voidaan asentaa.

11. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin tai ohjauslaitetyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (soveltuvin osin).

12. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINTOVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

13. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

13.1 Tämän säännön muutossarjan 03 virallisesta voimaantulosta alkaen sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perustuvia hyväksyntähakemuksia.

13.2 Ajoneuvotyypin hyväksyntä

13.2.1 Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän M1-luokan edestä ohjattaville ajoneuvoille tai alle 1,5 tonnia painaville N1-luokan ajoneuvoille vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina muutossarjalla 03, lukuun ottamatta tämän säännön 5.1 kohdan vaatimuksia, jotka koskevat ohjauspylvään suurinta pystysuuntaista siirtymistä, jota sovelletaan uusiin hyväksyntöihin vain 12 kuukauden lisäjakson jälkeen.

13.2.2 Kun 48 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän muille kuin M1-luokan edestä ohjattaville ajoneuvoille vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina 3. muutossarjassa.

13.2.3 Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta ajoneuvotyyppien hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön 03 muutossarjan mukaisesti.

13.3 Ohjauslaitetyypin hyväksynnät

13.3.1 Kun 24 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ohjauslaitetyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina 03 muutossarjalla.

13.3.2 Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta ohjauslaitetyypin hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön 03 muutossarjan mukaisesti.

13.3.3 Muutossarjan 03 toisen täydennyksen virallisesta voimaantulopäivästä sopimuspuolet eivät saa myöntää erillisiä hyväksyntöjä ohjauslaitetyypeille, joissa on turvatyyny.

13.3.4 Muutossarjan 03 toisen täydennyksen virallisesta voimaantulopäivästä sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta erillisiä hyväksyntöjä ohjauslaitetyypeille, joissa on turvatyyny.

(1) 1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekin tasavalta, 9 Espanja, 10 Jugoslavia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (vapaa), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjän federaatio, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 28 Valko-Venäjä, 29 Viro, 30 (vapaa), 31 Bosnia ja Hertsegovina, 32 Latvia, 33 (vapaa), 34 Bulgaria, 35-36 (vapaa), 37 Turkki, 38-39 (vapaa), 40 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 (vapaa), 42 Euroopan yhteisö (sen jäsenvaltiot myöntävät hyväksyntöjä vastaavien ECE-tunnustensa avulla), 43 Japani, 44 (vapaa), 45 Australia ja 46 Ukraina. Järjestyksessä seuraavat numerot osoitetaan muille maille kronologisessa järjestyksessä, jossa ne ratifioivat sopimuksen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tai liittyvän kyseiseen sopimukseen. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin osoitetut numerot sopimuspuolille.

(2) Ks. 4.2.4.1 kohdan alaviite.

(3) Ks. liitteessä 3 oleva 3.1 kohta.

LIITE 1A ILMOITUS (enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

LIITE 1B ILMOITUS (enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

LIITE 2 HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU MALLI A (Ks. tämän säännön 4.2.4 kohta) Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ajoneuvoon kiinnitettynä, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten Alankomaissa (E 4) säännön nro 12 mukaisesti. Hyväksyntänumerosta käy ilmi, että hyväksyntä on myönnetty säännön nro 12 muutossarjan 03 vaatimusten mukaisesti. MALLI B (Ks. tämän säännön kohta 4.2.5) Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ajoneuvoon kiinnitettynä, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 12 ja 39 mukaisesti (1). Hyväksyntänumeroista käy ilmi, että hyväksyntien myöntämispäivinä sääntö nro 12 sisälsi muutossarjan 03 muutokset ja sääntö nro 39 muutossarjan 04 muutokset. MALLI C (Ks. tämän säännön kohta 4.3.4) Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ohjauslaitteeseen kiinnitettynä, että kyseinen ohjauslaitetyyppi on hyväksytty kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten Alankomaissa (E 4) säännön nro 12 mukaisesti sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03. MALLI D (Ks. tämän säännön kohta 4.3.4.3) Edellä oleva hyväksyntämerkki osoittaa ohjauslaitteeseen kiinnitettynä, että kyseinen ohjauslaitetyyppi on hyväksytty kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten Alankomaissa (E 4) säännössä nro 12, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, olevan 5.2.1 ja/tai 5.3.1 kohdan mukaisesti. (1) Toinen numero on annettu vain esimerkin vuoksi.

LIITE 3 TÖRMÄYSTESTI ESTETTÄ VASTEN EDESTÄPÄIN 1. TARKOITUS Tällä testillä tarkastetaan, täyttääkö ajoneuvo 5.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset. 2. ASENNUS, MENETTELYT JA MITTAUSLAITTEET 2.1. Testauspaikka Testialueen on oltava riittävän suuri koerataa, estettä ja teknisiä asennuksia varten. Radan loppuosan on vähintään viiden metrin matkalta ennen estettä oltava vaakasuora (kaltevuus vähemmän kuin 3 % metrin matkalla mitattuna), tasainen ja sileä. 2.2. Este Este on teräsbetonikappale, joka on edestä vähintään 3 metriä leveä ja vähintään 1,5 metriä korkea. Esteen on oltava niin paksu, että sen massa on vähintään 70 tonnia. Etuseinämän on oltava tasainen, pystysuora ja kohtisuorassa testiradan akseliin nähden. Se on peitettävä vanerilevyillä, jotka ovat 19 ± 1 mm paksuja ja hyväkuntoisia. Teräslevy, joka on vähintään 25 mm paksu, voidaan asentaa vanerilevyn ja esteen väliin. Estettä, jolla on erilaiset ominaisuudet, voidaan käyttää, jos sen törmäyspinnan ala on suurempi kuin testattavan ajoneuvon etuosan törmäysalue ja jos se tuottaa vastaavat tulokset. 2.3. Ajoneuvon käyttövoima Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää vaikuttaa minkään lisäohjaus- tai lisävoimalaitteen toiminta. Sen on osuttava esteeseen seuraten rataa, joka on kohtisuorassa törmäysseinään nähden. Ajoneuvon etuosan pystysuoran keskiviivan ja törmäysseinän pystysuoran keskiviivan välinen suurin sallittu sivuttaispoikkeama on ± 30 cm. 2.4. Ajoneuvon kunto 2.4.1. Testiä varten ajoneuvo on varustettava joko kaikilla tavanomaisilla osilla ja laitteistoilla, jotka kuuluvat sen kuormittamattomaan painoon, tai sen on oltava sellaisessa kunnossa, että se täyttää ajokunnossa tämän vaatimuksen matkustajatilan varusteita ja laitteistoja sekä ajoneuvon kokonaispainon jakautumista koskevilta osin. Poikkeuksena tämän säännön 5.1 kohdasta testi voidaan valmistajan pyynnöstä suorittaa testinuket paikoilleen asennettuina, jos ne eivät estä ohjausmekanismin liikettä. Testinukkien painoa ei oteta testissä huomioon. 2.4.2. Jos ajoneuvo kulkee ulkoisten laitteiden avulla, polttoaineensyöttöjärjestelmä on täytettävä ainakin 90-prosenttisesti sen täydestä tilavuudesta syttymättömällä nesteellä, jonka tiheys on 0,7–1. Kaikki muut järjestelmät (jarrunestesäiliöt, jäähdytin jne.) voivat olla tyhjiä. 2.4.3. Jos ajoneuvo käy omalla moottorillaan, polttonestesäiliön on oltava vähintään 90-prosenttisesti täynnä. Kaikkien muiden säiliöiden on oltava täynnä. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella polttoaineensyöttö moottoriin voidaan järjestää pienitilavuuksisella lisäsäiliöllä. Tällöin polttonestesäiliön on oltava vähintään 90-prosenttisesti täytetty syttymättömällä nesteellä, jonka tiheys on 0,7–1. 2.4.4. Valmistajan pyynnöstä testeistä vastaava tutkimuslaitos voi sallia, että tässä säännössä esitetyissä testeissä käytetään ajoneuvoa, jota on käytetty muissa säännöissä säädetyissä testeissä (myös sellaiset testit, jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon rakenteeseen). 2.4.5. Jos ohjauspyörä on säädettävä, se on asetettava valmistajan ilmoittamaan vakioasentoon tai muussa tapauksessa säätöalueen puoliväliin. 2.5. Nopeus törmäyshetkellä Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h. Jos testi on tehty suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ajoneuvo on täyttänyt vahvistetut vaatimukset, testi katsotaan hyväksytyksi. 2.6. Mittauslaitteet Edellä 2.5 kohdassa tarkoitetun nopeuden tallentamiseen käytetyn laitteen tarkkuuden on oltava ± 1 %. 3. TULOKSET 3.1. Ohjauslaitteen taaksepäin ja ylöspäin suuntautuvan liikkeen määrittämiseksi tallennetaan (1) törmäyksen aikana muutos, jonka törmäys aiheuttaa ohjauspylvään (ja -akselin) yläosan ja ajoneuvon sellaisen pisteen, johon törmäys ei ole vaikuttanut, väliseen etäisyyteen mitattuna vaakasuunnassa (2) yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituusakseliin nähden sekä pystysuunnassa kohtisuoraan pituusakseliin nähden. Muutoksen suurin tallennettu arvo katsotaan taaksepäin ja ylöspäin suuntautuvaksi liikkeeksi. 3.2. Testin jälkeen ajoneuvon kärsimät vahingot on esitettävä kirjallisessa selosteessa; ainakin yksi valokuva on otettava seuraavista ajoneuvon osista: 3.2.1. sivut (oikea ja vasen), 3.2.2. etuosa, 3.2.3. pohja, 3.2.4. matkustajatilan sisällä oleva alue, johon törmäys on vaikuttanut. 4. KORJAUSKERTOIMET 4.1. Merkinnät V tallennettu nopeus km/h; m0 prototyypin massa, kun se on tämän liitteen 2.4 kohdassa esitetyssä tilassa; m1 prototyypin massa mukaan lukien testauslaitteisto; D0 törmäyksen aikana mitattu etäisyyden muutos, kuten tämän liitteen 3.1 kohdassa esitetään; D1 testin tuloksien määrittämiseksi käytetty etäisyyden muutos; K1 = suurempi arvoista ja 0,83; K2 = suurempi arvoista m0/m1 ja 0,8. 4.2. Korjattu muutos D1, jota käytetään tarkastettaessa, onko prototyyppi tämän säännön vaatimusten mukainen, lasketaan seuraavasta kaavasta: D1 = D0.K1.K2 4.3. Törmäystestiä estettä vasten edestäpäin ei vaadita sellaisilta ajoneuvoilta, jotka ovat samanlaisia kuin prototyyppi tämän säännön 2.2 kohdassa eriteltyjen ominaisuuksien osalta, mutta jonka massa m1 on suurempi kuin m0, jos m1 ei ole suurempi kuin 1,25 m0 ja jos muutoksesta D1 kaavalla D2 = (m1/m0).D1 saatu korjattu muutos D2 osoittaa, että uusi ajoneuvo täyttää yhä tämän säännön 5 kohdan vaatimukset. 5. VASTAAVAT MENETTELYT 5.1. Vaihtoehtoiset testit voidaan sallia hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaisesti, jos vastaavuus voidaan osoittaa. Hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä seloste, jossa esitetään käytetty menetelmä ja saadut tulokset tai syy siihen, miksi testiä ei tehty. 5.2. Vastuu vaihtoehtoisen menetelmän vastaavuuden osoittamisesta on valmistajalla tai tämän edustajalla, joka haluaa käyttää tällaista menetelmää. (1) Tallentaminen voidaan korvata suurimpien arvojen mittauksilla. (2) ”Vaakasuunta” viittaa matkustajatilan asentoon ajoneuvon ollessa liikkumaton ennen testiä eikä siihen asentoon, jossa se on ajoneuvon liikkuessa maanpintaan nähden. ”Pystysuunta” on kohtisuorassa vaakasuuntaan nähden ja ylöspäin.

LIITE 4 TESTIKAPPALEELLA TEHTÄVÄ TÖRMÄYSTESTI 1. TARKOITUS Testillä tarkastetaan, täyttääkö ajoneuvo tämän säännön 5.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset. 2. ASENNUS, MENETTELYT JA MITTAUSLAITTEET 2.1 Ohjauslaitteen asennus 2.1.1 Ohjauslaite on asennettava ajoneuvon etuosaan, joka saadaan leikkaamalla kori poikittaissuunnassa etuistuimien tasolta ja mahdollisesti poistamalla katto, tuulilasi ja ovet. Tämä osa on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku testikappaleen törmäyksen vaikutuksesta. Ohjauslaitteen asennuskulman toleranssin on oltava ± 2 astetta suunnittelukulmasta. 2.1.2 Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ohjauslaite voidaan asentaa runkoon, joka jäljittelee ohjausmekanismin asentamista, jos runko/ohjausmekanismi -asennelmalla on korin todelliseen etuosa/ohjausmekanismi -asennelmaan verrattuna: 2.1.2.1 sama geometrinen pohjapiirustus 2.1.2.2 suurempi jäykkyys. 2.1.3 Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää. Ohjauslaite on testattava täydellisenä. Ohjauslaitteen ja testipenkin välillä on oltava vähintään 100 mm:n kokoonpainumistila. Ohjausakseli on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku törmäyksen vaikutuksesta (ks. kuva 2). 2.2 Ohjausmekanismin säätö testiä varten 2.2.1 Ensimmäisen testin aikana ohjauslaitetta käännetään siten, että sen jäykin puola on kohtisuorassa testikappaleen kosketuspisteeseen nähden; jos ohjauslaite on ohjauspyörä, testi on toistettava siten, että ohjauspyörän joustavin osa on kohtisuorassa kosketuspisteeseen nähden. Jos ohjauspyörä on säädettävä, se on asetettava valmistajan ilmoittamaan vakioasentoon tai muussa tapauksessa säätöalueen puoliväliin. 2.2.2 Jos ajoneuvo on varustettu laitteella, jolla säädetään ohjauspyörän kaltevuutta ja asentoa, testi on tehtävä siten, että ohjauspyörä on valmistajan esittämässä tavanomaisessa käyttöasennossa, joka laboratorion käsityksen mukaan on edustava energian absorption kannalta. 2.2.3 Jos ohjauslaite on varustettu turvatyynyllä, testi on tehtävä turvatyyny täytettynä. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella testi voidaan tehdä myös turvatyynyä täyttämättä. 2.3 Testikappale Testikappaleella on oltava tämän liitteen lisäyksessä määrätty muoto, mitat, massa ja ominaisuudet. 2.4 Voimien mittaus 2.4.1 Testissä mitataan suurin laitteeseen vaakatasossa ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituusakseliin nähden vaikuttava voima, joka kohdistuu testikappaleeseen ohjauslaitteen kanssa tapahtuvan törmäyksen johdosta. 2.4.2 Tämä voima voidaan mitata suoraan tai epäsuorasti tai se voidaan laskea testin aikana tallennetuista arvoista. 2.5 Testikappaleen käyttövoima 2.5.1 Mitä tahansa käyttövoimamenetelmää voidaan käyttää, jos testikappaleen iskeytyessä ohjauslaitetta vasten siihen ei vaikuta mikään käyttövoimalaite. Testikappaleen on iskeydyttävä ohjauslaitetta vasten likimain suoralla ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen akseliin nähden olevalla liikeradalla. 2.5.2 Testikappaleen H-piste ilmaistaan erityisellä merkillä ja se on säädettävä siten, että se sijaitsee ennen törmäystä vaakasuoralla R-pisteen lävistävällä tasolla ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti. 2.6 Nopeus Testikappaleen on iskeydyttävä ohjauslaitteeseen nopeudella 24,1 km/h + 1,2. Jos testi tehdään suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ohjauslaite on täyttänyt vahvistetut vaatimukset, testi katsotaan hyväksytyksi. 2.7 Mittauslaitteet 2.7.1 Tämän säännön 5.2 kohdassa tarkoitettujen parametrien tallentamiseen käytetyllä laitteistolla on oltava seuraavat mittaustarkkuudet: 2.7.1.1 testikappaleen nopeus: ± 2 %; 2.7.1.2 ajan mittaus: 1/1 000 sekuntia; 2.7.1.3 Törmäyksen alkuvaiheen (nollapisteen), kun testikappale ensimmäistä kertaa koskettaa ohjauslaitetta, on käytävä ilmi testin tulosten analysointia varten tehdyistä tallenteista ja kuvatallenteista. 2.7.1.4 Voiman mittaus Käytetyn laitteiston on oltava standardin ISO 6487:1987 vaatimusten mukainen, jollei tässä säännössä toisin eritellä. 2.7.1.4.1 Kun kuormituksen siirtolaite on asennettu ohjausmekanismiin: Kanavan amplitudin on oltava 1 960 daN (2 000 kg) ja kanavan taajuusluokan 600. 2.7.1.4.2 Kun testikappaleeseen on asennettu kiihtyvyysmittari tai kuormitusanturit: kaksi yhdensuuntaista kiihtyvyysmittaria on asetettava symmetrisesti testikappaleen painopisteen poikittaiselle tasolle. Kanavan amplitudin on oltava 60 g ja kanavan taajuusluokan 180. Muita menetelmiä kiihtyvyysmittarien lukumäärän ja sijainnin osalta voidaan käyttää, esimerkiksi jakamalla testilaitteisto eri osiin, joiden painopisteisiin kiihtyvyysmittarit sijoitetaan mittaamaan kiihtyvyyttä vaakasuorasti ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden. Tulokseksi saatu voima on se voima, joka vastaa suurinta summaa niistä voimista, jotka on laskettu tai mitattu suoraan kullekin testikappaleen osalle. 2.8 Ympäristön lämpötila: tasainen 20 °C ± 5 °C. 3. TULOKSET 3.1 Testin jälkeen ohjauslaitteen kärsimät vahingot on todettava ja esitettävä kirjallisessa selosteessa; ohjauslaitteesta/ohjauspylväästä/kojetaulusta on otettava vähintään yksi valokuva sivulta ja vähintään yksi edestä. 3.2 Voiman suurin arvo on mitattava tai laskettava kuten 2.4 kohdassa määrätään. Lisäys (Paino: 34–36 kg. Torsoa esittävä testikappale (50. sadannesosa))

LIITE 5 Päätä edustavalle osalle tehtävä testi 1. TARKOITUS Testillä tarkistetaan, täyttääkö ohjauslaite tämän säännön 5.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset. 2. ASENNUKSET, MENETTELYT JA MITTAUSLAITTEISTOT 2.1 Yleistä 2.1.1 Ohjauslaite on testattava täydellisenä. 2.1.2 Jos ohjauslaite on varustettu turvatyynyllä, testi on tehtävä turvatyyny täytettynä. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella testi voidaan tehdä myös turvatyynyä täyttämättä. 2.2 Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ajoneuvon tyyppihyväksyntään liittyvää ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää 2.2.1 Ohjauslaite on asennettava ajoneuvon etuosaan, joka saadaan leikkaamalla kori poikittaissuunnassa etuistuimien tasolta ja mahdollisesti poistamalla katto, tuulilasi ja ovet. Tämä osa on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku testikappaleen törmäyksen vaikutuksesta. Ohjauslaitteen asennuskulman toleranssin on oltava ± 2 astetta suunnittelukulmasta. 2.2.2 Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ohjauslaite voidaan asentaa runkoon, joka jäljittelee ohjausmekanismin asentamista, jos runko/ohjausmekanismi -asennelmalla on korin todelliseen etuosa/ohjausmekanismi -asennelmaan verrattuna: 2.2.2.1 sama geometrinen pohjapiirustus 2.2.2.2 suurempi jäykkyys. 2.3 Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää Ohjauslaite on testattava täydellisenä. Ohjauslaitteen ja testipenkin välillä on oltava vähintään 100 mm:n kokoonpainumistila. Ohjausakseli on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta ohjausakseli ei liiku törmäyksen vaikutuksesta (ks. kuva 1). 2.3.1 Valmistajan pyynnöstä testi voidaan tehdä edellä 2.2 kohdassa eritellyissä olosuhteissa. Tällöin hyväksyntä koskee vain määritellyn tyyppisiä ajoneuvoja. 3. TESTAUSLAITTEISTO 3.1 Laitteisto koostuu täysinohjatusta lineaarisesta iskurista, jonka paino on 6,8 kg. Sen törmäysalue on puolipallon muotoinen ja sen halkaisija on 165 mm. 3.2 Päätä edustavaan osaan on asennettava kaksi kiihtyvyysmittaria ja nopeudenmittauslaite, jotka mittaavat arvoja törmäyksen suuntaisesti. 3.3 Mittauslaitteet 3.3.1 Mittauslaitteiden on vastattava standardin ISO 6487:1987 vaatimuksia. Lisäksi niissä voi olla seuraavanlaisia ominaisuuksia: 3.3.2 Kiihtyvyys Kanavan amplitudiluokka 150 g (CAC) Kanavan taajuusluokka 600 Hz (CFC). 3.3.3 Nopeus Tarkkuuden on oltava ± 1 % 3.3.4 Ajan mittaus Laitteiston on voitava tallentaa toiminta koko sen kestoajan ja tallentamisen on tapahduttava yhden tuhannesosasekunnin tarkkuudella. Törmäyksen alkuvaiheen (nollapisteen), kun testikappale ensimmäistä kertaa koskettaa ohjauslaitetta, on käytävä ilmi testin tulosten analysointia varten tehdyistä tallenteista ja kuvatallenteista. 4. TESTAUSMENETTELY 4.1 Ohjauslaitteen tason on oltava kohtisuorassa törmäyssuuntaan nähden. 4.2 Kuhunkin ohjauslaitteeseen on enintään neljään ja vähintään kolmeen kohtaan kohdistettava törmäys. Kussakin törmäyksessä käytetään uutta ohjauslaitetta. Peräkkäisissä törmäyksissä iskurin keskiviivan suuntaisella akselilla on sijaittava ainakin yksi seuraavista pisteistä: 4.2.1 ohjauslaitteen keskiön keskusta; 4.2.2 jäykimmän ja tuetuimman puolan liitos ohjauslaitteen kehän sisäreunaan; 4.2.3 ohjauslaitteen kehän lyhimmän ilman tukea olevan alueen keskikohta, jolla ei ole puolaa; 4.2.4 hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaan ohjauslaitteen epäedullisin asento. 4.3 Iskurin on iskeydyttävä ohjauslaitteeseen nopeudella 24,1 km/h; tämä nopeus on saavutettava joko pelkällä käyttöenergialla tai käyttämällä ylimääräistä käyttövoimalaitetta. 5. TULOKSET 5.1 Edellä tarkoitettujen menettelyjen mukaisissa testeissä iskurin hidastuvuusarvoksi otetaan kahden hidastuvuusmittarin lukeman yhtäaikainen keskiarvo. 6. VASTAAVAT MENETTELYT 6.1 Vaihtoehtoiset testit voidaan sallia hyväksyntäviranomaisen harkinnan mukaisesti, jos vastaavuus voidaan osoittaa. Hyväksyntäasiakirjaan on liitettävä käytetyt menetelmät ja saavutetut tulokset esittävä seloste. 6.2 Vastuu vaihtoehtoisen menetelmän vastaavuuden osoittamisesta on valmistajalla tai tämän edustajalla, joka haluaa käyttää tällaista menetelmää. Kuva 1a Testilaitteisto Kuva 1b Testilaitteiston jäykkyyden mittaaminen