Virallinen lehti nro C 374 , 28/12/2000 s. 0005 - 0007



Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 14 päivänä joulukuuta 2000, nuorten yhteiskunnallisesta osallisuudesta (2000/C 374/04) NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka katsovat seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklassa yhteisön tehtäväksi annetaan edistää taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan sopusointuista, tasapuolista ja kestävää kehitystä koko yhteisössä, sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa sekä elintason ja elämän laadun nousua. (2) Mainitun perustamissopimuksen 136 artiklassa yhteisön ja jäsenvaltioiden tavoitteiksi asetetaan erityisesti työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen sekä syrjäytymisen torjuminen. (3) Mainitun perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti yhteisön toiminnalla pyritään edistämään nuorisovaihdon sekä sosiaalipedagogisten ohjaajien vaihdon kehittämistä. (4) Nuorisopolitiikkaa ja -ohjelmia koskevassa Lissabonin julistuksessa määritellään nuorisopolitiikan kehittämisen suuntaviivat, erityisesti koulutuksen, työllisyyden, osallistumisen ja terveyden osalta(1). (5) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tekemällään päätöksellä N:o 253/2000/EY(2) ja yhteisön Nuoriso-ohjelmasta 13 päivänä huhtikuuta 2000 tekemällään päätöksellä N:o 1031/2000/EY(3), sekä neuvosto yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta tekemällään päätöksellä 1999/382/EY(4), perustaneet yhteisön toimintaohjelmia, joilla edistetään kaikille avoimen tiedon Euroopan rakentamista. (6) Neuvosto ja nuorisoasioista vastaavat ministerit antoivat 8 päivänä helmikuuta 1999 nuorten osallistumista koskevan päätöslauselman, joka käsittelee nuorten integroitumista sosiaaliseen, poliittiseen, kulttuuri- ja talouselämään. (7) Nuorisoasiain neuvosto päätti kokouksessaan 23 päivänä marraskuuta 1999 suuntaviivoista, jotka liittyvät nuorisokysymysten käsittelyä koskevaan monialaiseen toimintamalliin ja nuorten osallistumiseen perustuvaan politiikkaan, ja joihin yhteistyöpolitiikan on nuorisoalalla perustuttava. (8) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli Euroopan unionille strategisen päämäärän, johon kuuluu sekä taloudellinen että sosiaalinen edistyminen. Tämän päämäärän saavuttamiseksi Eurooppa-neuvosto suositteli avointa yhteensovittamismenetelmää ja kehotti määrittelemään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan alalla asianmukaiset tavoitteet, jotka on määrä hyväksyä vuoden loppuun mennessä, painottaen samalla sitä, että työllisyys on paras turva sosiaalista syrjäytymistä vastaan, sekä että ammattipätevyyden, koulutuksen, elinikäisen oppimisen ja vapaaehtoisuuteen perustuvan toiminnan kohentaminen sekä kaikkien oikeus saada tietoa ovat olennaisen tärkeitä syrjäytymistä torjuttaessa. (9) Komissio on antanut Nizzan Eurooppa-neuvoston valmistelemiseksi sosiaalipoliittiseen ohjelmaan liittyvän tiedonannon, jossa todetaan talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen välisen vuorovaikutuksen merkitys, KATSOVAT, että Euroopan rakentamisen onnistuminen edellyttää nuorten osallistumista siihen, VAHVISTAVAT, että nuoret, joilla on paljon kokemusta, osaamista ja kriittistä kykyä, on saatava tiiviimmin mukaan heitä koskeviin politiikkoihin. Myös nuorisoalan yhteiskunnallisten ja institutionaalisten toimijoiden on kyettävä ilmaisemaan toiveitaan ja antamaan panoksensa nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaan, KATSOVAT, että eurooppalainen nuorisovaihto sekä edistää nuorten kiinnostusta Euroopan asioihin tekemällä Euroopan heille läheisemmäksi että auttaa heitä ymmärtämään paremmin Euroopan kulttuurin monimuotoisuutta ja sen yhteisiä perusarvoja, jotka perustuvat ihmisoikeuksien kunnioittamiseen sekä rasismin, antisemitismin, muukalaisvihan ja muiden syrjinnän muotojen torjumiseen sekä vahvistaa nuorten yhteisvastuullisuutta ja kehittää heidän aloitekykyään, TOTEAVAT, että nuoret, erityisesti heikoimmassa asemassa olevat, ovat erityisen alttiita sosiaaliselle, poliittiselle ja kulttuuriselle syrjäytymiselle, KOROSTAVAT, että monien nuorten on vaikea päästä itsenäistymään ja osallistumaan yhteiskunta- ja työelämään, OVAT TYYTYVÄISIÄ toimiin, joita on toteutettu Luxemburgin prosessissa määriteltyjen työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti ja aloitteeseen, jonka Lissabonin Eurooppa-neuvosto on tehnyt sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevan yhteisön toimintaohjelman aikaansaamiseksi. Nämä kumpikin edistävät omalla alallaan nuorten yhteiskunnallista osallisuutta, ROHKAISEVAT yhteisön toimielimiä ja jäsenvaltioita toissijaisuusperiaatetta noudattaen ja Lissabonin Eurooppa-neuvoston jatkotoimina tekemään Euroopan tason yhteistyötä koskevia aloitteita, jotka liittyvät nuoriin kohdistuviin kansallisiin ja tarvittaessa myös alueellisiin tai paikallisiin politiikkoihin, ja KEHOTTAVAT tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita kutakin toimivaltansa mukaisesti i) tekemään nuorten sosioekonomisen tilanteen ja heidän yhteiskunnallisen osallisuutensa parantamisesta sekä heidän syrjäytymisensä torjunnan tehostamisesta Euroopan unionin asiaa koskevien politiikkojen laaja-alainen ensisijainen kohde; ii) edistämään mahdollisimman monenlaisten nuorten pääsyä heille tarkoitettuihin yhteisön tai kansallisen tason aloitteisiin ja ohjelmiin erityisesti liikkuvuuden alalla; iii) tutkimaan yhteisen työskentelyn tavoitteita, joiden tavoitteena on: - edistää kaikkien jossain jäsenmaassa laillisesti asuvien nuorten mahdollisuuksia osallistua täysimääräisesti talous- ja yhteiskuntaelämään (elintaso ja elämän laatu, työllisyys, ammatillinen koulutus, yleissivistävä koulutus, asuminen, terveys, kulttuuri, liikunta ja vapaa-aika), - torjua nuoria syrjivää käyttäytymistä, perustuipa se sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen, - torjua ennalta sellaiset ongelmat nuorten elinoloissa, jotka voivat johtaa syrjäytymiseen, edistämällä varsinkin ammattiin pääsyn edellyttämiä valmiuksia sekä politiikkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, ettei kukaan jää tietoyhteiskunnan ulkopuolelle, - auttaa institutionaalisten, sosiaalisten ja taloudellisten vaikuttajien mobilisoinnissa nuorten yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi, - edistää nuorten osallistumista heitä koskevien politiikkojen laadintaan; iv) kehittää tiedonvälitystä ja hyviä käytänteitä nuorten sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa, sekä ROHKAISEVAT jäsenvaltioita a) edistämään toimia, joilla torjutaan nuorten syrjäytymistä, työttömyyttä ja epävarmaa tilannetta, ja kehittämään koulutusmahdollisuuksia niille, jotka ovat syrjäytyneet koulutusjärjestelmistä; b) suosimaan niiden nuorten pääsyä ja paluuta työelämään, joilla on eniten vaikeuksia ammattiin pääsyssä; c) kehittämään asianmukaisia liitännäistoimia työ- ja koulutusjaksojen vuorottelua varten; d) torjumaan nuorten syrjintää työelämässä, erityisesti työnsaannin ja työolojen suhteen; e) edistämään kaikkien mahdollisuutta saada laadukasta koulutusta ja aloittamaan erityisissä vaikeuksissa oleviin nuoriin ja, työllisyyspolitiikan suuntaviivojen puitteissa, koulunsa keskeyttäneisiin nuoriin kohdistuvia tukitoimia; f) edistämään nuorten tiedonsaantimahdollisuuksia ja toteuttamaan toimia, jotta nuoret eivät syrjäytyisi uudesta tietoteknologiasta vaan kykenisivät käyttämään sitä hyödykseen; g) edistämään nuorten asunnonsaantia ja -säilyttämistä; h) vahvistamaan vastaanotto- ja seurantajärjestelmiä niitä nuoria varten, joiden perhesuhteet ovat rikkoutuneet perhepiirissä vallitsevan tai uhkaavan väkivaltaisuuden vuoksi; i) pyrkimään nuorten terveyden korkeatasoiseen suojeluun ja kehittämään ehkäiseviä toimia terveyden ja tiedotuksen alalla erityisesti raskaudenehkäisyn ja sukupuolielämän alalla, ottaen huomioon nuorten erityistarpeet ja luottamuksellisuuden vaatimuksen, sekä huumausaineiden väärinkäytön osalta; j) kehittämään liikunta-, kulttuuri- ja koulutustoimintaa nuorten vapaa-aikana, erityisesti tukemalla kannustavaa hintapolitiikkaa; k) tukemaan nuorisoalalla toimivia kansalaisjärjestöjä ja yhdistyksiä sekä niiden nuorisotyössä että niiden tarjotessa nuorille mahdollisuuksia aktiivisesti osallistua kansalaisyhteiskunnan toimintaan; l) kehittämään nuorisolle soveltuvaa tiedotusta pätevän henkilöstön avulla; m) luomaan edellytykset nuorten ottamiseksi mukaan heitä koskevaan päätöksentekoon, TOIVOVAT, ETTÄ TÄMÄ PÄÄTÖSLAUSELMA, jossa määritellään yhteiset toimintatavoitteet, auttaisi kehittämään nuorisoalan yhteistyöpolitiikkaa ja että se otetaan huomioon määritettäessä ja toteutettaessa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisen tavoitteita. (1) Julistus, joka hyväksyttiin nuorisoasioista vastaavien ministereiden maailmankonferenssissa Lissabonissa elokuussa 1998. (2) EYVL L 28, 3.2.2000, s. 1. (3) EYVL L 117, 18.5.2000, s. 1. (4) EYVL L 146, 11.6.1999, s. 33.