Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 12 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset kuljettajan suojaamiseksi törmäyksessä ohjausmekanismia vasten

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 04 täydennys 1 – Voimaantulopäivä: 26. heinäkuuta 2012

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

LIITTEET

1. SOVELTAMISALA

2. MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

2.1 ’Ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää kuljettajan suojauksen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten.

2.2 ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoluokkaa, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan seuraavassa mainituilta olennaisilta osin:

2.2.1 polttomoottorikäyttöinen ajoneuvo:

2.2.2 sähkömoottorikäyttöinen ajoneuvo:

2.3 ’Ohjauslaitteen tyyppihyväksynnällä’ tarkoitetaan ohjauslaitetyypin hyväksyntää kuljettajan suojauksen osalta törmäyksessä ohjauslaitetta vasten.

2.4 ’Ohjauslaitteen tyypillä’ tarkoitetaan ohjauslaitteita, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

2.5 ’Ohjauslaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan ajoneuvon ohjaamiseen käyttämää laitetta, tavallisimmin ohjauspyörää.

2.6 ’Yleiskäyttöisellä ohjauslaitteella’ tarkoitetaan ohjauslaitetta, joka voidaan asentaa useampaan kuin yhteen hyväksyttyyn ajoneuvotyyppiin, kun erot ohjauslaitteen kiinnityksessä ohjauspylvääseen eivät vaikuta ohjauslaitteen toimintaan törmäystilanteessa.

2.7 ’Turvatyynyllä’ tarkoitetaan joustavaa tyynyä, joka on suunniteltu täyttyväksi painekaasulla ja joka

2.8 ’Ohjauslaitteen kehällä’ tarkoitetaan ohjauspyörän rengasmaista ulkoreunaa, josta kuljettaja tavallisesti pitää kiinni ajon aikana.

2.9 ’Puolalla’ tarkoitetaan ohjauslaitteen kehän ja keskiön yhdistävää tankoa.

2.10 ’Keskiöllä’ tarkoitetaan tavallisesti ohjauslaitteen keskellä olevaa osaa, joka

2.11 ’Ohjauslaitteen keskiön keskipisteellä’ tarkoitetaan sitä pistettä keskiön pinnalla, joka sijaitsee ohjausakselin keskiviivalla.

2.12 ’Ohjauslaitteen tasolla’ tarkoitetaan ohjauspyörän osalta tasomaista pintaa, joka jakaa ohjauspyörän kehän kahteen yhtä suureen osaan kuljettajan ja ajoneuvon etuosan välistä.

2.13 ’Ohjausakselilla’ tarkoitetaan osaa, joka välittää ohjauslaitteeseen kohdistuvan vääntömomentin ohjausvaihteeseen.

2.14 ’Ohjauspylväällä’ tarkoitetaan ohjausakselin kotelointia.

2.15 ’Ohjausmekanismilla’ tarkoitetaan kokonaisuutta, joka koostuu ohjauslaitteesta, ohjauspylväästä, asennelman lisävarusteista, ohjausakselista, ohjausvaihteen koteloinnista ja kaikista muista osista, kuten niistä, joiden tarkoituksena on absorboida ohjauslaitetta vasten tapahtuvassa törmäyksessä syntyvää energiaa.

2.16 Matkustamo

2.16.1 ’Matkustamolla matkustajien suojauksen osalta’ tarkoitetaan ajoneuvossa matkustaville varattua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoseinien ikkunoihin, moottoritilan väliseinään sekä matkustamon takaosan väliseinän pintaan tai takaistuimen selkänojan takapintaan.

2.16.2 ’Matkustamolla sähköturvallisuuden arvioinnin osalta’ tarkoitetaan ajoneuvossa matkustaville varattua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoseinien ikkunoihin, moottoritilan väliseinään ja matkustamon takaosan väliseinään tai takaluukkuun sekä sähkösuojuksiin ja -kotelointeihin, joiden tarkoituksena on estää suora kosketus voimajärjestelmän suurjännitteisiin osiin.

2.17 ’Iskulaitteella’ tarkoitetaan tämän säännön liitteessä 5 olevan 3 kohdan mukaista jäykkää puolipallon muotoista, ihmisen päätä edustavaa osaa, jonka halkaisija on 165 mm.

2.18 ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan ajoneuvon massaa kuormittamattomana ilman kuljettajaa ja matkustajia, mutta polttoaineella, jäähdytysnesteellä, voiteluöljyillä, työkaluilla ja vararenkaalla, jos nämä kuuluvat ajoneuvon valmistajan toimittamiin vakiovarusteisiin, sekä ladattavalla energiavarastojärjestelmällä (RESS) varustettuna.

2.19 ’Suurjännitteisellä’ tarkoitetaan sellaista sähköistä komponenttia tai piiriä jonka käyttöjännite on > 60 V ja ≤ 1 500 V tasavirtaa (DC) tai > 30 V ja ≤ 1 000 V vaihtovirtaa (AC) tehollisarvona (rms).

2.20 ’Ladattavalla energiavarastojärjestelmällä (RESS-järjestelmällä)’ tarkoitetaan ladattavaa energiavarastoa, joka luovuttaa sähköenergiaa käyttövoimajärjestelmälle.

2.21 ’Sähkösuojuksella’ tarkoitetaan osaa, joka suojaa suoralta kosketukselta suurjännitteisiin osiin.

2.22 ’Sähköisellä voimajärjestelmällä’ tarkoitetaan virtapiiriä, joka sisältää ajomoottorin tai -moottorit ja joka voi sisältää RESS-järjestelmän, sähköenergian muuntojärjestelmän, muuttajat, asianomaiset johdinsarjat ja liittimet sekä RESS-järjestelmän lataamisessa käytettävän kytkentäjärjestelmän.

2.23 ’Jännitteisillä osilla’ tarkoitetaan johtavia osia, joissa on tarkoitus olla sähkövirta tavanomaisen käytön aikana.

2.24 ’Jännitteelle alttiilla kosketeltavalla osalla’ tarkoitetaan johtavaa osaa, jota on mahdollista koskettaa suojausluokan ollessa IPXXB ja joka tulee jännitteelliseksi eristyksen vikaantuessa. Tällaisia ovat myös osat, jotka on suojattu kannella, joka voidaan irrottaa ilman työkaluja.

2.25 ’Suoralla kosketuksella’ tarkoitetaan ihmisen kosketusta jännitteisiin osiin.

2.26 ’Epäsuoralla kosketuksella’ tarkoitetaan ihmisen kosketusta jännitteelle alttiisiin kosketeltaviin osiin.

2.27 ’Suojausluokalla IPXXB’ tarkoitetaan sähkösuojuksen tai koteloinnin tarjoamaa suojaa kosketukselta jännitteisiin osiin testattuna liitteessä 7 olevassa 4 kohdassa kuvatulla nivelletyllä testisormella (IPXXB).

2.28 ’Käyttöjännitteellä’ tarkoitetaan valmistajan määrittelemää virtapiirin suurinta tehollisjännitettä (rms), joka voi ilmetä johtavien osien välillä avoimissa virtapiireissä tai normaaleissa käyttöolosuhteissa. Jos virtapiiri on jaettu osiin galvaanisella eristyksellä, käyttöjännite määritetään erikseen kullekin piirin osalle.

2.29 ’Ladattavan energiavarastojärjestelmän (RESS) lataamisessa käytettävällä kytkentäjärjestelmällä’ tarkoitetaan virtapiiriä, jota käytetään, kun RESS-järjestelmää ladataan ulkoisesta virtalähteestä. Kytkentäjärjestelmään sisältyy ajoneuvon sisääntulo.

2.30 ’Sähköisellä alustalla’ tarkoitetaan sähköliitännöillä yhteen kytkettyjen johtavien osien muodostamaa kokonaisuutta, jonka potentiaalia käytetään viitearvona.

2.31 ’Virtapiirillä’ tarkoitetaan toisiinsa kytkettyjen suurjännitteisten osien kokonaisuutta, joissa on tarkoitus olla sähkövirta tavanomaisen käytön aikana.

2.32 ’Sähköenergian muuntojärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka tuottaa sähköenergiaa ja luovuttaa sitä sähköiselle käyttövoimajärjestelmälle.

2.33 ’Elektronisella muuttajalla’ tarkoitetaan laitetta, joka säätää ja/tai muuttaa sähköenergiaa sähköistä käyttövoimajärjestelmää varten.

2.34 ’Kotelolla’ tarkoitetaan osaa, joka ympäröi sen sisäpuolella olevia yksiköitä ja estää suoran kosketuksen niihin.

2.35 ’Suurjänniteväylällä’ tarkoitetaan suurjännitteellä toimivaa virtapiiriä, johon sisältyy RESS-järjestelmän lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä.

2.36 ’Kiinteällä eristyksellä” tarkoitetaan johdinsarjojen eristyspinnoitteita, joiden tarkoituksena on peittää suurjännitteiset osat ja estää suora kosketus niihin. Niihin luetaan liittimien suurjännitteisten osien eristämiseen tarkoitetut päällykset sekä eristävät lakka- ja maalipinnat.

2.37 ’Automaattisella katkaisimella’ tarkoitetaan laitetta, joka toimiessaan erottaa galvaanisesti sähköenergian lähteet sähköisen voimajärjestelmän suurjännitepiirin muista osista.

2.38 ’Avoimella ajoakulla’ tarkoitetaan akkua, johon on lisättävä nestettä ja joka tuottaa ilmakehään vapautuvia vetypäästöjä.

3. HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1 Ajoneuvotyyppi

todistus siitä, että ohjauslaite on säännössä nro 94 olevan 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on tehty 5.2.1 kohdan mukaisesti;

todistus siitä, että ohjausmekanismi on säännössä nro 94 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on tehty 5.1.2 kohdan mukaisesti;

Toimivaltaisen viranomaisen on ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä todennettava, että on huolehdittu riittävistä järjestelyistä, joiden avulla tuotannon vaatimustenmukaisuuden tehokas valvonta voidaan varmistaa.

3.2 Ohjauslaitetyyppi

todistus siitä, että ohjauslaite on säännössä nro 94 olevien 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 kohdan vaatimusten mukainen, jos hyväksyntää koskeva hakemus on tehty jäljempänä olevan 5.2.1 kohdan mukaisesti.

4. HYVÄKSYNTÄ

4.1 Tyyppihyväksyntätodistukseen on liitettävä jäljempänä 4.1.1 tai 4.1.2 kohdassa tarkoitetun mallin mukainen todistus seuraavasti:

4.2 Ajoneuvotyyppi

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 04, mikä vastaa muutossarjaa 04) on käytävä ilmi muutossarja, joka sisältää hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, jossa on toisen tyyppinen ohjauslaite, eikä toiselle ajoneuvotyypille. Ajoneuvotyyppi määritellään 2.2 kohdassa.

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty yhden tai useamman muun sopimukseen liitetyn säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 4.2.4.1 kohdassa tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa. Tällöin sääntöjen ja hyväksyntien numerot sekä kaikkien niiden sääntöjen lisäsymbolit, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön perusteella, on sijoitettava pystysarakkeisiin kohdassa 4.2.4.1 määritellyn symbolin oikealle puolelle.

4.3 Ohjauslaitetyyppi

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 04, mikä vastaa muutossarjaa 04) on käytävä ilmi muutossarja, joka sisältää hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ohjauslaitetyypille. Ohjauslaitetyyppi on määritelty edellä kohdassa 2.4.

4.4 Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5. VAATIMUKSET

5.1 Kun kuormittamattomalla ajoneuvolla, jossa ei ole testinukkea, tehdään törmäystesti estettä vasten nopeudella 48,3 km/h (30 mph), ohjauspylvään ja sen akselin yläosa eivät saa liikkua vaakatasossa ja ajoneuvon pituussuuntaisen akselin suuntaisesti taaksepäin eivätkä pystysuunnassa ylöspäin enempää kuin 12,7 cm suhteessa ajoneuvon sellaiseen pisteeseen, johon törmäys ei vaikuttanut. (2)

5.1.1 Sähköisellä voimajärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen on lisäksi täytettävä 5.5 kohdan vaatimukset. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella tämä voidaan osoittaa erillisellä etutörmäystestillä sillä edellytyksellä, että sähköiset komponentit eivät vaikuta tässä säännössä tarkoitetun ajoneuvotyypin kuljettajalle tarjoamaan suojaan.

5.1.2 Edellä olevan 5.1 kohdan vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun kyseisellä ohjausjärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännössä nro 94 olevan 5.2.2 kohdan vaatimusten mukainen.

5.2 Kun testikappale törmää ohjauslaitetta vasten suhteellisella nopeudella 24,1 km/h (15 mph), ohjauslaitteesta testikappaleeseen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 1 111 daN.

5.2.1 Jos ohjauslaitteeseen on kiinnitetty ohjauspyörän turvatyyny, edellä 5.2 kohdassa olevien vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun sellaisella ohjausjärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännön nro 94 kohtien 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 vaatimusten mukainen.

5.3 Kun iskulaite iskeytyy ohjauslaitetta vasten suhteellisella nopeudella 24,1 km/h liitteessä 5 kuvailtujen menettelyjen mukaisesti, sen hidastuvuus ei saa nousta suuremmaksi kuin 80 g 3 millisekunnin aikana. Hidastuvuuden on aina oltava pienempi kuin 120 g kanavan taajuusluokassa (CFC) 600 Hz.

5.4 Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

5.4.1 Ennen edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyä törmäystestiä missään ohjauslaitteen pinnan kuljettajaa kohti suuntautuvassa osassa, jota halkaisijaltaan 165 mm:n pallo voi koskettaa, ei ole epätasaisuuksia tai teräviä reunoja, joiden kaarevuussäde on pienempi kuin 2,5 mm.

Jos kyseessä on turvatyynyllä varustettu ohjauslaite, tämän vaatimuksen katsotaan täyttyvän, mikäli missään osassa, jota halkaisijaltaan 165 mm:n pallo voi koskettaa, ei ole säännön nro 21 kohdassa 2.18 tarkoitettuja vaarallisia teräviä reunoja, jotka voisivat aiheuttaa vammoja ajoneuvossa oleville henkilöille.

5.4.1.1 Edellä 5.2 ja 5.3 kohdassa määrättyjen testien jälkeen kuljettajaa kohti suuntautuvassa ohjauslaitteen pinnan osassa ei ole teräviä tai karkeita reunoja, jotka voivat lisätä kuljettajan loukkaantumisvaaraa tai vammojen vakavuutta. Pieniä pinnan halkeamia ja säröjä ei oteta huomioon.

5.4.1.1.1 Jos ulkoneman aiheuttaa kovuudeltaan enintään 50 Shore A -astetta oleva joustavasta materiaalista tehty osa, joka on kiinnitetty jäykkään tukeen, koskevat 5.4.1.1 kohdan vaatimukset vain jäykkää tukea.

5.4.2 Ohjauslaite on suunniteltava, rakennettava ja kiinnitettävä siten, että siinä ei ole osia tai lisälaitteita, mukaan luettuina äänimerkinantolaite ja asennelman lisäosat, jotka voivat tarttua kuljettajan vaatteisiin tai koruihin tavanomaisten ajoliikkeiden aikana.

5.4.3 Sellaisten ohjauslaitteiden, joita ei ole tarkoitettu muodostamaan osaa alkuperäislaitteesta, on vastattava vaatimuksia, kun niitä testataan liitteessä 4 olevan 2.1.3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2.3 kohdan mukaisesti.

5.4.4 Yleiskäyttöisten ohjauslaitteiden osalta vaatimusten on täytyttävä seuraavasti:

iskulaitteen ja testikappaleen kaikkien mahdollisten asentojen alueella suhteessa ohjauslaitteeseen; testi on tehtävä ainakin keskiasennon osalta kaikille niille hyväksytyille ajoneuvotyypeille, joihin ohjauslaitteet voidaan asentaa. Jos käytetään ohjauspylvästä, on sen oltava tyyppiä, joka vastaa huonoimpia mahdollisia olosuhteita.

5.4.5 Jos käytetään sovittimia yhden ohjauslaitetyypin sovittamiseksi eri ohjauspylväisiin ja jos voidaan osoittaa, että tällaisia sovittimia käytettäessä järjestelmän energiaa absorboivat ominaisuudet ovat samanlaisia, voidaan kaikki testit tehdä yhtä sovitintyyppiä käyttäen.

5.5 Tämän säännön liitteessä 3 määritellyllä menettelyllä tehdyn testin jälkeen on suurjännitteellä toimivan sähköisen voimajärjestelmän ja järjestelmän suurjänniteväylään galvaanisesti kytkettyjen suurjännitekomponenttien ja -järjestelmien täytettävä seuraavat vaatimukset:

5.5.1 Suojaus sähköiskuilta

Vähintään yhden kohdissa 5.5.1.1–5.5.1.4.2 mainituista kriteereistä on täytyttävä törmäyksen jälkeen.

Jos ajoneuvossa on automaattinen poiskytkentätoiminne tai laitteita, jotka jakavat sähköisen voimajärjestelmän galvaanisesti osiin ajoneuvoa ajettaessa, sovelletaan ainakin yhtä seuraavista kriteereistä poiskytkettyyn piiriin tai kuhunkin yksittäiseen jaettuun piiriin sen jälkeen, kun poiskytkentätoiminne on aktivoitu.

Kohdassa 5.5.1.4 määritettyä kriteeriä ei kuitenkaan sovelleta, jos enemmän kuin yksi suurjänniteväylän osan yksittäisistä potentiaaleista ei ole suojattu luokan IPXXB mukaisesti.

Jos testi suoritetaan siten, että suurjännitejärjestelmän osat eivät ole jännitteisiä, suojaus sähköiskuilta on osoitettava asianomaisten osien kohdalla joko kohdan 5.5.1.3. tai kohdan 5.5.1.4 mukaisesti.

5.5.1.1 Ei suurjännitettä

Suurjänniteväylien jännitteiden Vb, V1 and V2 enimmäisarvo on 30 V (vaihtovirta) tai 60 V (tasavirta) liitteessä 7 olevan 2 kohdan mukaisesti.

5.5.1.2 Vähäinen sähköenergia

Suurjänniteväylien kokonaisenergian (TE) on oltava pienempi kuin 2,0 joulea mitattuna liitteessä 7 olevassa 3 kohdassa määritetyllä testausmenettelyllä käyttäen kaavaa a. Kokonaisenergia (TE) voidaan vaihtoehtoisesti laskea suurjänniteväylästä mitatun jännitteen Vb ja valmistajan määrittämän X-kondensaattorien kapasitanssin (Cx) perusteella käyttäen liitteessä 7 olevassa 3 kohdassa olevaa kaavaa b.

Myös Y-kondensaattoreihin varastoituneen energian (TEy1, TEy2) on oltava alle 2,0 joulea. Tämä lasketaan mittaamalla suurjänniteväylien ja sähköisen alustan jännitteet V1 ja V2 sekä valmistajan ilmoittama Y-kondensaattorien kapasitanssi käyttäen liitteessä 7 olevassa 3 kohdassa olevaa kaavaa c.

5.5.1.3 Fyysinen suojaus

Suojaksi suoralta kosketukselta suurjännitteisiin osiin on järjestettävä luokan IPXXB suojaus.

Lisäksi on huolehdittava suojauksesta epäsuorasta kosketuksesta mahdollisesti aiheutuvaa sähköiskua vastaan siten, että kaikkien kosketeltavissa olevien jännitteelle alttiiden osien ja sähköisen alustan välinen resistanssi on alle 0,1 ohmia, kun virta on vähintään 0,2 ampeeria.

Tämä vaatimus täyttyy, jos galvaaninen liitäntä on muodostettu hitsaamalla.

5.5.1.4 Erotusresistanssi

Kohdissa 5.5.1.4.1 ja 5.5.1.4.2 asetettujen vaatimusten on täytyttävä.

Mittaus on tehtävä liitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti.

5.5.1.4.1 Erillisistä tasa- tai vaihtovirtaväylistä koostuva sähköinen voimajärjestelmä

Jos suurjännitteiset tasa- ja vaihtovirtaväylät on erotettu toisistaan galvaanisesti, suurjänniteväylän ja sähköisen alustan välisen erotusresistanssin (Ri, määritelty liitteessä 7 olevassa 5 kohdassa) on oltava vähintään 100 Ω tasavirtaväylien käyttöjännitteen volttia kohden ja vähintään 500 Ω vaihtovirtaväylien käyttöjännitteen volttia kohden.

5.5.1.4.2 Yhdistetyistä tasa- ja vaihtovirtaväylistä koostuva sähköinen voimajärjestelmä

Jos suurjännitteiset vaihto- ja tasavirtaväylät on yhdistetty galvaanisesti, suurjänniteväylän ja sähköisen alustan välisen erotusresistanssin (Ri, määritelty liitteessä 7 olevassa 5 kohdassa) on oltava vähintään 500 Ω käyttöjännitteen volttia kohden.

Jos kuitenkin kaikki suurjännitteiset vaihtovirtaväylät on suojattu luokan IPXXB suojauksella tai vaihtovirtajännite on törmäyksen jälkeen enintään 30 V, suurjänniteväylän ja sähköisen alustan välisen erotusresistanssin (Ri, määritelty liitteessä 7 olevassa 5 kohdassa) on oltava vähintään 100 Ω käyttöjännitteen volttia kohden.

5.5.2 Elektrolyytin vuotaminen

RESS-järjestelmästä ei saa vuotaa 30 minuutin kuluessa törmäyksestä yhtään elektrolyyttiä matkustamoon, ja järjestelmästä saa vuotaa elektrolyyttiä matkustamon ulkopuolelle enintään 7 prosenttia, paitsi jos kyse on avoimesta ajoakusta. Avoimista ajoakuista saa vuotaa elektrolyyttiä matkustamon ulkopuolelle enintään 7 prosenttia ja yhteensä enintään 5,0 litraa. Valmistajan on osoitettava vaatimustenmukaisuus liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti.

5.5.3 RESS-järjestelmän pysyminen paikoillaan

Matkustamossa sijaitsevan RESS-järjestelmän on pysyttävä asennuspaikallaan ja järjestelmän komponenttien järjestelmän sisällä.

Mikään osa matkustamon ulkopuolelle sähköturvallisuuden arvioimiseksi sijoitetusta RESS-järjestelmästä ei saa tunkeutua matkustamoon törmäystestin aikana tai sen jälkeen.

Valmistajan on osoitettava vaatimustenmukaisuus liitteessä 7 olevan 7 kohdan mukaisesti.

5.6 Tämän säännön 5.5–5.5.3 kohdan vaatimusten katsotaan täyttyneen, kun sähköisellä voimajärjestelmällä varustettu ajoneuvo on säännön nro 94 muutossarjan 02 kohtien 5.2.8–5.2.8.3 vaatimusten mukainen.

6. TESTIT

Kohtien 5.1–5.4 vaatimusten täyttyminen on tarkastettava tämän säännön liitteessä 3, 4 ja 5 vahvistettujen menetelmien mukaisesti. Kohdan 5.5 vaatimusten täyttyminen on tarkastettava tämän säännön liitteessä 3 vahvistettujen menetelmien mukaisesti. Kaikki mittaukset on tehtävä standardin ISO 6487 1987 perusteella.

7. AJONEUVO- TAI OHJAUSLAITETYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

Ajoneuvotyypin ja/tai ohjauslaitetyypin muutoksesta on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka on hyväksynyt ajoneuvo- tai ohjauslaitetyypin. Viranomainen voi tämän jälkeen

8. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Toimivaltainen viranomainen voi suorittaa kaikki tässä säännössä määrätyt testit. Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä tarkastustiheys on tavallisesti yksi tarkastus vuodessa. Jos jonkin tarkastuksen aikana saadaan negatiivisia tuloksia, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, jotta tuotanto saataisiin vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman nopeasti.

9. SEURAAMUKSET POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

10. OHJEET

Kun ohjauslaitetyyppi toimitetaan ajoneuvosta erikseen, pakkauksessa ja asennusohjeissa on selvästi täsmennettävä ajoneuvotyypit, joihin laite voidaan asentaa.

11. TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin tai ohjauslaitetyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 A tai 1 B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (tapauksen mukaan).

12. HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

13. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

13.1 Tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulosta alkaen sopimuspuolet eivät saa evätä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, perustuvia hyväksyntähakemuksia.

13.2 Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa muutossarjan 04 virallisen voimaantulopäivän jälkeen kieltäytyä myöntämästä tyyppihyväksyntää tämän säännön mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

13.3 Ajoneuvotyypin hyväksyntä

Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän M1-luokan edestä ohjattaville ajoneuvoille tai alle 1,5 tonnia painaville N1-luokan ajoneuvoille vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, lukuun ottamatta tämän säännön 5.1 kohdan vaatimuksia, jotka koskevat ohjauspylvään suurinta pystysuuntaista siirtymistä, jota sovelletaan uusiin hyväksyntöihin vasta 12 kuukauden lisäjakson jälkeen.

Kun 48 kuukautta on kulunut edellä 13.1 kohdassa tarkoitetusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän muille kuin M1-luokan edestä ohjattaville ajoneuvoille vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, asetetut vaatimukset.

Kun kyse on suurjännitteellä toimivalla sähköisellä voimajärjestelmällä varustetuista ajoneuvoista, kyseistä määräaikaa voidaan jatkaa 12 kuukaudella, jos valmistaja osoittaa tutkimuslaitosta tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo tarjoaa vastaavantasoisen turvallisuuden kuin mitä vaaditaan tässä säännössä, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

Kun muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 24 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää tyyppihyväksynnän ainoastaan sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04, vaatimukset.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä laajennuksia tyyppihyväksyntiin, jotka on myönnetty tämän säännön edellisen muutossarjan mukaisesti, jos laajennuksen myötä ei tehdä muutoksia ajoneuvon käyttövoimajärjestelmään. Kun muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 48 kuukautta, aiemman muutossarjan mukaisesti myönnettyihin hyväksyntiin ei saa myöntää laajennuksia, jos kyse on ajoneuvoista, joissa on suurjännitteellä toimiva sähköinen voimajärjestelmä.

Kun tämän säännön muutossarjan 04 voimaantulopäivästä on kulunut 48 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat evätä kansallisen tai alueellisen tyyppihyväksynnän tai kansallisen tai alueellisen ensirekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) ajoneuvolta, joka on varustettu suurjännitteellä toimivalla sähköisellä voimajärjestelmällä ja joka ei täytä tämän säännön muutossarjan 04 vaatimuksia.

13.4 Ohjauslaitetyypin tyyppihyväksynnät

(1) Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot annetaan ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) (asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1) liitteessä 3.

(2) Ks. liitteessä 3 oleva 3.1 kohta.

Edellä olevasta ohjauslaitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ohjauslaitetyyppi on kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten hyväksytty Alankomaissa (E4) säännössä nro 12, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, olevan 5.2.1 ja/tai 5.3.1 kohdan mukaisesti.

Edellä olevasta ohjauslaitteeseen kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ohjauslaitetyyppi on kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 12 asiaan liittyvän osan mukaisesti sellaisena kuin sääntö on muutettuna muutossarjalla 04.

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on kuljettajan suojaamisen osalta törmäyksessä ohjausmekanismia vasten hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 12 mukaisesti. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 12 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

(2) ”Vaakasuunta” viittaa matkustajatilan asentoon ajoneuvon ollessa liikkumaton ennen testiä eikä siihen asentoon, jossa se on ajoneuvon liikkuessa maanpintaan nähden. ”Pystysuunta” on kohtisuorassa vaakasuuntaan nähden ja ylöspäin.

4.3 Törmäystestiä estettä vasten edestäpäin ei vaadita sellaisilta ajoneuvoilta, jotka ovat samanlaisia kuin prototyyppi tämän säännön 2.2 kohdassa eriteltyjen ominaisuuksien osalta, mutta joiden massa m1 on suurempi kuin mo, jos m1 on enintään 1,25 mo ja jos muutoksesta D1 kaavalla saatu korjattu muutos D2 osoittaa, että uusi ajoneuvo täyttää yhä tämän säännön 5 kohdan vaatimukset.

3.2 Testin jälkeen ajoneuvon kärsimät vahingot on esitettävä kirjallisessa selosteessa. Ajoneuvosta on otettava ainakin yksi valokuva seuraavista osista:

Nopeuden on oltava törmäyshetkellä 48,3–53,1 km/h (30–33 mph). Jos testi on tehty suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ajoneuvo on täyttänyt vahvistetut vaatimukset, testi katsotaan hyväksytyksi.

2.4.6 Jos ohjauspyörä on säädettävä, se on asetettava valmistajan ilmoittamaan vakioasentoon tai muussa tapauksessa säätöalueen puoliväliin.

Jos järjestelmässä on automaattinen poiskytkentätoiminne, on valmistajan pyynnöstä sallittava testin suorittaminen siten, että automaattista toiminnetta käytetään. Tällöin on osoitettava, että automaattinen katkaisin olisi toiminut törmäystestin aikana. Tähän kuuluu automaattinen aktivointisignaali ja galvaaninen erottaminen ottaen huomioon törmäyksen aikana havaitut olosuhteet.

Tutkimuslaitoksen ja valmistajan niin sopiessa on oltava mahdollista suorittaa testi niin, etteivät kaikki sähköisen voimajärjestelmän osat ole jännitteisiä, ellei tämä vaikuta kielteisesti testin tulokseen. Niiden sähköisen voimajärjestelmän osien kohdalla, jotka eivät ole jännitteisiä, suojaus sähköiskua vastaan on osoitettava joko fyysisellä suojauksella tai erotusresistanssilla ja asianmukaisella lisänäytöllä.

Tällöin polttonestesäiliön on oltava täytettynä syttymättömällä nesteellä, jonka tiheys on 0,7–1, niin, että sen massa on vähintään 90 prosenttia täyden säiliön massasta.

2.4.3 Jos ajoneuvo liikkuu oman moottorinsa voimalla, polttoainesäiliön on oltava täytettynä vähintään 90-prosenttisesti. Kaikkien muiden säiliöiden on oltava täynnä.

2.4.2 Jos ajoneuvo kulkee ulkoisten laitteiden avulla, polttoaineensyöttöjärjestelmä on täytettävä ainakin 90-prosenttisesti sen täydestä tilavuudesta syttymättömällä nesteellä, jonka tiheys on 0,7–1.

2.4.1 Testiä varten ajoneuvo on varustettava joko kaikilla tavanomaisilla osilla ja laitteistoilla, jotka kuuluvat sen kuormittamattomaan massaan, tai sen on oltava sellaisessa kunnossa, että se täyttää ajokunnossa tämän vaatimuksen matkustajatilan varusteita ja laitteistoja sekä ajoneuvon kokonaismassan jakautumista koskevilta osin.

Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää vaikuttaa minkään ohjaus- tai voimalaitteen toiminta. Sen on osuttava esteeseen kohtisuoraan törmäysseinään nähden. Suurin sallittu sivusuuntainen poikkeama ajoneuvon pystysuoran keskilinjan ja törmäysseinän pystysuoran keskilinjan välillä on ± 30 cm.

Este on teräsbetonikappale, jonka leveys edestä on vähintään 3 m ja jonka korkeus on vähintään 1,5 m. Esteen on oltava niin paksu, että sen massa on vähintään 70 tonnia. Etuseinämän on oltava tasainen, pystysuora ja kohtisuorassa testiradan akseliin nähden. Se on peitettävä vanerilevyillä, joiden paksuus on 20 ± 2 mm ja jotka ovat hyväkuntoisia. Vanerilevyn ja esteen väliin voidaan asentaa teräslevy, jonka paksuus on vähintään 25 mm. Myös ominaisuuksiltaan erilaista estettä voidaan käyttää, kunhan sen törmäyspinnan ala on suurempi kuin testattavan ajoneuvon etuosan törmäysalue ja kunhan se tuottaa vastaavat tulokset.

Testausalueen on oltava riittävän suuri testirataa, estettä ja testissä tarvittavia teknisiä varusteita varten. Radan loppuosan on vähintään viiden metrin matkalta ennen estettä oltava vaakasuora (kaltevuus pienempi kuin 3 prosenttia metrillä), tasainen ja sileä.

LIITE 4

TESTAUS VARTALOA EDUSTAVALLA TESTIKAPPALEELLA

1. TARKOITUS

Testillä tarkastetaan, täyttääkö ajoneuvo tämän säännön 5.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

2. VÄLINEET, MENETTELYT JA MITTALAITTEET

2.1 Ohjauslaitteen asennus

2.1.1 Ohjauslaite on asennettava ajoneuvon etuosaan, joka saadaan leikkaamalla kori poikittaissuunnassa etuistuimien tasolta ja mahdollisesti poistamalla katto, tuulilasi ja ovet. Tämä osa on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku testikappaleen törmäyksen vaikutuksesta.

Ohjauslaitteen asennuskulman toleranssi on ± 2 astetta suunnittelukulmasta.

2.1.2 Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella ohjauslaite voidaan asentaa kehikkoon, joka jäljittelee ohjausmekanismin kiinnitystä ajoneuvoon, jos tällaisella asennelmalla on todellisen korin etuosan ja ohjausmekanismin muodostamaan asennelmaan verrattuna

2.1.2.1 sama geometrinen layout;

2.1.2.2 suurempi jäykkyys.

2.1.3 Ohjauslaitteen asentaminen, kun haetaan ainoastaan ohjauslaitteen tyyppihyväksyntää: Ohjauslaite on testattava täydellisenä varusteineen. Ohjauslaitteen ja testipenkin välillä on oltava vähintään 100 mm:n kokoonpainumistila. Ohjausakseli on kiinnitettävä lujasti testipenkkiin, jotta se ei liiku törmäyksen vaikutuksesta (ks. liitteessä 5 oleva kuva 1).

2.2 Ohjausmekanismin säätö testiä varten

2.2.1 Ensimmäisen testin aikana ohjauslaitetta käännetään siten, että sen jäykin puola on kohtisuorassa testikappaleen kosketuspisteeseen nähden. Jos ohjauslaite on ohjauspyörä, testi on toistettava siten, että ohjauspyörän joustavin osa on kohtisuorassa kosketuspisteeseen nähden. Jos ohjauspyörä on säädettävä, se on asetettava valmistajan ilmoittamaan vakioasentoon tai, jos vakioasentoa ei ole ilmoitettu, säätöalueen puoliväliin.

2.2.2 Jos ajoneuvo on varustettu laitteella, jolla säädetään ohjauspyörän kaltevuutta ja asentoa, testi on tehtävä siten, että ohjauspyörä on valmistajan esittämässä tavanomaisessa käyttöasennossa, joka laboratorion käsityksen mukaan on edustava energian absorption kannalta.

2.2.3 Jos ohjauslaite on varustettu turvatyynyllä, testi on tehtävä turvatyyny täytettynä. Valmistajan pyynnöstä ja tutkimuslaitoksen suostumuksella testi voidaan tehdä myös turvatyynyä täyttämättä.

2.3 Vartaloa edustava testikappale

Testikappaleella on oltava tämän liitteen lisäyksessä määrätty muoto, mitat, massa ja ominaisuudet.

2.3.1 Testikappaleen mekaanisia ominaisuuksia koskevia ei-sitovia lisäohjeita:

a) kuormitusnopeus jäykkyysmittauksen aikana: 250 ± 50 mm/min;

b) Painopiste: 551,2 ± 6 mm testikappaleen yläpinnasta;

c) hitausmomentti painopisteen kautta kulkevalla poikittaisakselilla: 2,26 ± 0,23 kg × m2.

2.4 Voimien mittaus

2.4.1 Testissä mitataan suurin laitteeseen vaakatasossa ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituusakseliin nähden vaikuttava voima, joka kohdistuu testikappaleeseen ohjauslaitteen kanssa tapahtuvan törmäyksen johdosta.

2.4.2 Tämä voima voidaan mitata suoraan tai epäsuorasti tai se voidaan laskea testin aikana tallennetuista arvoista.

2.5 Testikappaleen liikevoima

2.5.1 Testikappaleen liikkeen aikaansaamiseksi voidaan käyttää mitä tahansa menetelmää, kunhan testikappaleen iskeytyessä ohjauslaitetta vasten siihen ei vaikuta mikään käyttövoimalaite. Testikappaleen on iskeydyttävä ohjauslaitetta vasten likimain suoralla ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaisen akseliin nähden olevalla liikeradalla.

2.5.2 Testikappaleen H-piste ilmaistaan erityisellä merkillä ja se on asetettava siten, että ennen törmäystä se sijaitsee vaakasuoralla R-pisteen lävistävällä tasolla ajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti.

2.6 Nopeus

Testikappaleen on iskeydyttävä ohjauslaitteeseen nopeudella 24,1 km/h + 1,2 (15 mph + 0,8). Jos testi tehdään suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ohjauslaite täyttää vahvistetut vaatimukset, testi katsotaan hyväksytyksi.

2.7 Mittauslaitteet

2.7.1 Tämän säännön 5.2 kohdassa tarkoitettujen parametrien tallentamiseen käytetyllä laitteistolla on oltava seuraavat mittaustarkkuudet:

2.7.1.1 testikappaleen nopeus: ± 2 prosenttia;

2.7.1.2 ajan mittaus: ± 1/1 000 s.

2.7.1.3 Törmäyksen alkuvaiheen (nollapisteen), jolloin testikappale ensimmäistä kertaa koskettaa ohjauslaitetta, on käytävä ilmi testin tulosten analysointia varten tehdyistä tallenteista ja filmeistä.

2.7.1.4 Voiman mittaus

Käytetyn laitteiston on oltava standardin ISO 6487:1987 vaatimusten mukainen, jollei tässä säännössä toisin määrätä.

2.7.1.4.1 Kun ohjausjärjestelmään on asennettu kuormitusantureita: Kanavan amplitudin on oltava 1 960 daN (2 000 kg) ja kanavan taajuusluokan 600.

2.7.1.4.2 Kun testikappaleeseen on asennettu kiihtyvyysmittareita tai kuormitusantureita: Kaksi yhdensuuntaista kiihtyvyysmittaria on asetettava symmetrisesti testikappaleen painopisteen poikittaistasolle. Kanavan amplitudin on oltava 60 g ja kanavan taajuusluokan 180. Muita menetelmiä kiihtyvyysmittarien lukumäärän ja sijainnin osalta voidaan käyttää, esimerkiksi jakamalla testilaitteisto eri osiin, joiden painopisteisiin kiihtyvyysmittarit sijoitetaan mittaamaan kiihtyvyyttä vaakasuorasti ja yhdensuuntaisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen akseliin nähden. Tulokseksi saatu voima on voima, joka vastaa kullekin testikappaleen osalle laskettujen tai mitattujen voimien suurinta summaa.

2.8 Ympäristön lämpötila: tasainen 20 °C ± 5 °C.

3. TULOKSET

3.1 Testin jälkeen ohjauslaitteen kärsimät vahingot on todettava ja esitettävä kirjallisessa selosteessa. Ohjauslaitteen, ohjauspylvään ja kojetaulun alueesta on otettava vähintään yksi valokuva sivulta ja vähintään yksi edestä.

3.2 Voiman suurin arvo on mitattava tai laskettava kuten 2.4 kohdassa määrätään.