Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista:

Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027

(2018/C 456/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

OVAT TIETOISIA vuoteen 2019 saakka tehtävästä EU:n nuorisopoliittisesta yhteistyöstä. EU:ssa on ollut käynnissä vuodesta 2002 erityinen EU:n nuorisopoliittinen yhteistyö, joka perustuu aktiivisen osallistumisen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien periaatteisiin (1), yhdessä muiden nuoriin kohdistuvien politiikkojen, kuten koulutus- ja työllisyyspolitiikan, kanssa. Yhteistyön ansiosta jäsenvaltioissa on syntynyt poliittisia ja lainsäädännöllisiä muutoksia, ja yhteistyö on vaikuttanut nuorisojärjestöjen toimintakyvyn kehittymiseen.

PALAUTTAVAT MIELEEN, että koska tämän päätöslauselman tavoitteena on perustaa EU:n nuorisostrategia, jonka avulla voidaan vastata nuorten kaikkialla Euroopassa kohtaamiin haasteisiin, käsitellä niitä yhteisillä ja johdonmukaisilla EU:n toimilla sekä täydentää jäsenvaltioiden toimia ja aloitteita tältä osin, kyseinen tavoite voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla kuin pelkästään jäsenvaltioiden toimilla. Neuvosto voi sen vuoksi hyväksyä kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi aloitteita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöslauselmassa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

TOTEAVAT SEURAAVAA:

1. Nuorilla on oma roolinsa yhteiskunnassa, ja he kohtaavat erityisiä haasteita

Nuoret ovat innokkaita ottamaan oman elämänsä haltuun sekä tutustumaan muihin ja tukemaan muita. Ottaessaan elämänsä haltuun he kokevat useita tyypillisiä siirtymiä yksityiselämässään ja ympäristössään, muun muassa siirtymisen koulutuksesta työelämään, omillaan asumisen, seurustelusuhteet tai perhe-elämän aloittamisen. Monet ovat epävarmoja tulevaisuudestaan. Syitä voivat olla globalisaatio, ilmastonmuutos, teknologinen muutos, väestön- ja sosioekonominen kehitys, populismi, syrjintä, sosiaalinen syrjäytyminen sekä valeuutiset, joiden vaikutuksia työhön, osaamiseen tai demokratian toimintaan ei vielä tunneta.

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä nuoriin, jotka ovat vaarassa marginalisoitua mahdollisen syrjinnän vuoksi. Sen aiheuttajia voivat olla esimerkiksi heidän etninen alkuperänsä, sukupuolensa, seksuaalinen suuntautumisensa, vammaisuutensa, uskontonsa, vakaumuksensa tai poliittiset mielipiteensä.

Sosioekonominen syrjäytyminen ja demokraattisen järjestelmän ulkopuolelle jääminen käyvät käsi kädessä (2). Nuoret, jotka ovat muita heikommassa asemassa, ovat yleensä myös vähemmän aktiivisia kansalaisia ja luottavat instituutioihin vähemmän kuin muut. Euroopalla ei ole varaa haaskata lahjakkuutta tai menettää nuoriaan sosiaaliselle syrjäytymiselle tai passiivisuudelle. Nuorten tulisi olla paitsi oman elämänsä arkkitehteja myös vaikuttaa yhteiskunnan positiiviseen muutokseen. Jotta nuoret voisivat kaikilta osin hyötyä EU:n toimista, toimissa täytyy ottaa huomioon heidän tavoitteensa, luovuutensa ja lahjakkuutensa ja vastata heidän tarpeisiinsa. Nuoret puolestaan monipuolistavat EU:n pyrkimyksiä. EU:n nuorisoraportin (3) mukaan tämä sukupolvi on kaikkien aikojen parhaiten koulutettu sekä erityisen pätevä tieto- ja viestintätekniikan sekä sosiaalisen median käytössä.

2. Euroopan unionin nuorisostrategiaa 2019–2027 tarvitaan

Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 perustuu viime vuosina nuorisoalalla tehdystä yhteistyöstä saatuihin kokemuksiin ja sitä koskeviin päätöksiin (4). Sen tavoitteena on vastata nykyisiin ja tuleviin haasteisiin, joita nuoret kaikkialla Euroopassa joutuvat kohtaamaan. EU:n nuorisostrategia luo kehykset kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien tekemän nuorisopoliittisen yhteistyön tavoitteille, periaatteille, painopisteille, avainalueille ja toimenpiteille ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin oman toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen.

Keskeisiä sidosryhmiä ovat muun muassa EU:n jäsenvaltiot, asiaankuuluvat Euroopan unionin toimielimet ja muut kansainväliset organisaatiot, kuten Euroopan neuvosto, paikalliset ja alueelliset viranomaiset, nuorisovaltuustot, nuorisojärjestöt, nuorten kanssa työskentelevät järjestöt, nuorisotyöntekijät, nuorisotutkijat ja kansalaisyhteiskunnan toimijat sekä Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja niiden seuraajaohjelmien rakenteet.

Osallistamalla kaikki nuoret ja lisäämällä heidän vaikutusmahdollisuuksiaan nuorisopolitiikka voi vaikuttaa positiivisesti visioon maanosasta, jossa nuoret voivat tarttua mahdollisuuksiin ja tuntea eurooppalaiset arvot omikseen.

3. Eurooppalaisten nuorisotavoitteiden Eurooppa-visio

Jäsennellyn vuoropuhelun kuudennen työskentelyjakson teeman ”Nuoret Euroopassa – mitä seuraavaksi?” yhteydessä päättäjät, nuoret ja tutkijat keräsivät yhdessä nuorten kannalta merkityksellisiä aihepiirejä EU:n laajuisen kuulemisen avulla ja ryhmittelivät ne 11 alaan. Tämä osallistava prosessi, johon osallistui nuoria kaikkialla Euroopassa, johti 11 eurooppalaisen nuorisotavoitteen kehittämiseen. Tavoitteissa tulevat esiin Euroopan nuorison näkemykset, ja niissä esitetään jäsennellyssä vuoropuhelussa mukana olleiden visio.

Ne todistavat useiden nuorten eurooppalaisten halusta osallistua sen suunnan määrittelyyn, johon nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön tulisi viedä. EU:n nuorisostrategian tulisi edistää tämän nuorten esittämän vision toteuttamista hyödyntämällä EU:n tason poliittisia välineitä sekä kaikkien sidosryhmien kansallisia, alueellisia ja paikallisia toimia.

Eurooppalaiset nuorisotavoitteet on esitetty osanottajien muokkaamattomana näkemyksenä koko laajuudessaan liitteessä 3. Tavoitteiden on tarkoitus toimia EU:n, sen jäsenvaltioiden ja niiden asiaankuuluvien sidosryhmien ja viranomaisten innoittajina sekä antaa niille suuntaa ottaen asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaate, kansallinen toimivalta ja yhdistymisvapaus.

OVAT TYYTYVÄISIÄ

komission 22. toukokuuta 2018 esittämään tiedonantoon ”EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet” (5).

OVAT NÄIN OLLEN YHTÄ MIELTÄ SEURAAVISTA:

1. Yleiset tavoitteet

EU:n nuorisoalan yhteistyö tulee hyödyntämään mahdollisimman kattavasti nuorisopolitiikan potentiaalin. Se tukee nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan mukaisesti. Lisäksi se tukee yhteiskunnallista ja kansalaisosallistumista ja pyrkii varmistamaan, että kaikilla nuorilla on tarvittavat voimavarat yhteiskuntaan osallistumista varten.

Tulevina vuosina strategia pyrkii

— antamaan nuorille mahdollisuuden olla oman elämänsä arkkitehtejä, tukemaan heidän henkilökohtaista kehitystään ja kasvuaan kohti itsenäisyyttä, kehittää heidän selviytymiskykyään sekä varustamaan heidät elämäntaidoilla, joilla he pärjäävät muuttuvassa maailmassa;

— kannustamaan nuoria ja antamaan heille tarvittavat voimavarat, jotta heistä tulisi aktiivisia kansalaisia sekä solidaarisuuden ja positiivisen muutoksen edistäjiä, jotka saavat innoitusta EU:n arvoista ja eurooppalaisesta identiteetistä;

— parantamaan poliittisia päätöksiä sen osalta, miten ne vaikuttavat nuoriin eri aloilla, joita ovat erityisesti työllisyys, koulutus, terveys ja sosiaalinen osallisuus;

— edistämään nuorten köyhyyden ja kaikenlaisen syrjinnän poistamista ja kannustamaan nuorten sosiaalista osallisuutta.

2. Ohjaavat periaatteet

Euroopan nuorisopolitiikan ja kaikkien Euroopan unionin nuorisostrategian 2019–2027 yhteydessä toteutettujen toimien tulisi olla lujasti sidoksissa kansainväliseen ihmisoikeusjärjestelmään. Seuraavia periaatteita tulisi soveltaa kaikissa nuoria koskevissa politiikoissa ja toimissa:

A. Tasa-arvo ja syrjimättömyys: torjutaan kaikenlaista syrjintää ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa, tunnustetaan, että nuoret voivat joutua kohtaamaan moninaisia syrjinnän muotoja, muun muassa ikäsyrjintää, ja otetaan huomioon muun muassa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklassa tunnustetut periaatteet.

B. Osallisuus: ottaen huomioon, että nuoret eivät ole yhtenäinen ryhmä, vaan heillä on erilaiset tarpeet, taustat, elämäntilanteet ja mielenkiinnon kohteet, EU:n nuorisostrategian tulisi edistää toimia ja politiikkoja, jotka saavat kaikki nuoret osallisiksi, erityisesti ne, joiden lähtökohdat ovat muita heikommat ja/tai jotka eivät ehkä saa ääntään kuuluville.

C. Osallistuminen: ottaen huomioon, että kaikki nuoret ovat yhteiskunnan voimavara, kaikissa nuoria koskevissa politiikoissa ja toimissa tulisi puolustaa nuorten oikeutta osallistua heihin vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, toimeenpanoon ja seurantaan nuorten ja nuorisojärjestöjen mielekkään osallistumisen avulla. Politiikat olisi laadittava ottaen tässä yhteydessä huomioon muutokset, jotka ovat aiheutuneet demokraattiseen osallistumiseen ja kansalaisvaikuttamiseen vaikuttavasta digitaalisesta viestinnästä.

D. Globaali, eurooppalainen, kansallinen, alueellinen ja paikallinen ulottuvuus: jotta varmistettaisiin EU:n nuorisopolitiikan kestävä vaikutus nuoriin, on tärkeää, että sen toimeenpanossa otetaan huomioon alueellinen ja paikallinen taso ja että toimitaan ruohonjuuritason nuorisopolitiikkojen tukemiseksi. Nuorten mielipide olisi samalla otettava huomioon aina, kun käsitellään globaaleja kysymyksiä.

E. Kaksitahoinen toimintamalli: politiikkoja, joilla pyritään parantamaan nuorten elämää, ei koskaan tulisi rajoittaa koskemaan pelkästään nuorisoalaa. Sen vuoksi edellisissä vuosien 2010–2018 yhteistyöpuitteissa hyväksytty kaksitahoinen toimintamalli on edelleen välttämätön, koska siinä pyritään puuttumaan nuorten kannalta keskeisiin kysymyksiin valtavirtaistamalla aloitteet eri politiikka-alojen välillä ja toisaalta esittämällä erityisiä nuorisoalan aloitteita.

OVAT YHTÄ MIELTÄ MYÖS SEURAAVISTA:

1. Edistetään tehokasta, kohdennettua ja yhteistä toimeenpanoa eri aloilla ja alojen välillä

Nuorten elämää muovaavat politiikat, jotka ovat kiinnittyneet moniin eri politiikka-aloihin ja joiden toimeenpano vaihtelee. Siten ainoastaan valtavirtaistamalla nuoriso prioriteetiksi eri politiikka-aloilla voidaan varmistaa, että nuorten omat tarpeet tai heihin kohdistuvat erityiset vaikutukset otetaan huomioon suunnitelluissa politiikoissa tai ohjelmissa. Jos halutaan näyttää esimerkkiä, olisi EU:n tason toiminnan keskeisenä perustana edelleen oltava monialainen toimintamalli. Nuorisoulottuvuuden valtavirtaistaminen voi lisäksi olla tehokasta vain, jos samalla varmistetaan, että nuorilla on sananvaltaa kaikilla mahdollisilla heihin vaikuttavilla politiikka-aloilla.

Monialaista yhteistyötä tulisi vahvistaa kaikilla päätöksenteon tasoilla pyrkimällä synergiaan, toimien väliseen täydentävyyteen ja nuorten laajempaan osallistumiseen.

2. Nuorisoalan avainalueiden käsittely: Sitouttaminen. Yhdistäminen. Vaikutusmahdollisuudet.

a. Sitouttaminen

Osallistumiskanavien järjestäminen nuorille heidän päivittäisessä elämässään sekä myös demokratian toteuttamisessa on ratkaisevan tärkeää toimivan demokratian ja koko yhteiskunnan kannalta. Panostaminen nuorten osallistumiseen on erityisen tärkeää, koska kaikilla tänään tehdyillä päätöksillä on mitä pitkäkestoisin vaikutus nykyiseen nuorisosukupolveen. Lisäksi nuorten ikäryhmä on vähemmän edustettuna poliittisissa elimissä, ja heillä on vähemmän mahdollisuuksia vaikuttaa ja ottaa osaa päätöksentekoprosesseihin kuin muilla ikäryhmillä. EU:n nuorisostrategia pyrkii nuorten mielekkääseen taloudelliseen, yhteiskunnalliseen, kulttuuriseen, poliittiseen ja kansalaisosallistumiseen.

Sen vuoksi nuorten sitouttamisen olisi oltava tulevan EU:n nuorisopoliittisen yhteistyön kulmakivi. Tämä tarkoittaa myös sitä, että nuorilla täytyy olla sananvaltaa heitä koskevien politiikkojen, esimerkiksi EU:n nuorisostrategian sekä kansallisten nuorisostrategioiden kehittämisessä, toimeenpanossa ja arvioinnissa. Uusien ja vaihtoehtoisten osallistumismuotojen tutkiminen on olennaisen tärkeää, jotta osallistavuus olisi mahdollisimman laajaa ja voitaisiin mukautua nykyisiin ja tuleviin haasteisiin.

PYYTÄVÄT JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA NÄIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA

— kannustamaan ja edistämään kaikkien nuorten osallistavaa demokraattista osallistumista yhteiskuntaan ja demokraattisiin prosesseihin;

— edistämään aktiivisesti nuorten, nuorisojärjestöjen ja muiden nuorisotyön järjestäjien osallistumista nuorten elämään vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, toimeenpanoon ja arviointiin paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla;

— tukemaan nuorten edustuksen vakiinnuttamista ja kehittämistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla tunnustaen nuorten oikeuden osallistua ja järjestäytyä itse, sekä nuoria edustavien rakenteiden tunnustamista ja niiden sisällyttämistä paikallisten, alueellisten, kansallisten ja EU:n viranomaisten työskentelyyn;

— tukemaan ja käymään EU:n nuorisodialogia (6), jotta nuorten eri näkemykset sisällytettäisiin päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla, ja edistämään kansalaistaitoja kansalaiskasvatustoimien ja oppimisstrategioiden avulla;

— tukemaan ja kehittämään tilaisuuksia oppia osallistumaan, lisäämään kiinnostusta osallistavaan toimintaan sekä auttamaan nuoria osallistumiseen valmistautumisessa;

— tutkimaan ja edistämään demokraattisen osallistumisen innovatiivisia ja vaihtoehtoisia muotoja, esimerkiksi digitaalisia demokratian välineitä, ja helpottamaan niiden saatavuutta, jotta voitaisiin tukea nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen ja saataisiin nuoret mukaan osallistavalla tavalla ottaen samalla huomioon, että joillakin nuorilla ei ole mahdollisuutta käyttää internetiä tai digitaalisia teknologioita tai heillä ei ole niiden käytön edellyttämää osaamista.

b. Yhdistäminen

Nuoret ovat Euroopassa yhä verkottuneempia. Verkottuminen, suhteet ja kokemusten vaihto ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan unionin solidaarisuudelle ja tulevalle kehitykselle. Verkottumista edistetään parhaiten erityyppisen liikkuvuuden avulla.

Sen vuoksi mahdollisuuksia kokemusten vaihtoon, yhteistyöhön sekä kulttuuri- ja kansalaistoimintaan eurooppalaisessa kontekstissa tulisi tarjota kaikille nuorille. Tämän ansiosta he voivat kehittää ja vahvistaa henkilökohtaisia, sosiaalisia ja kansalaistaitoja, kehittää kriittistä ajattelua ja luovuutta, parantaa työllistyvyyttä ja tulla aktiivisiksi Euroopan kansalaisiksi. Erasmus+-ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen sekä niiden seuraajaohjelmien nuorisovaihdot ja -hankkeet ovat kulttuurienvälisen oppimisen ja vaikutusmahdollisuuksien lähteitä erityisesti heikommassa asemassa oleville nuorille.

EU:n nuorisoalan yhteistyöllä tulisi tukea näitä nuorille tarjottuja mahdollisuuksia. Yhteistyössä tulisi hyödyntää EU:n ohjelmia, esimerkiksi Erasmus+-ohjelmaa ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja sekä niiden seuraajaohjelmia, jotta nuorten ja heidän tavoitteidensa tuntemus lisääntyisi ja poliittinen yhteistyö ja yhteisöjen rakentaminen olisi tehokkaampaa.

EU:n nuorisostrategialla tulisi myös edistää nuorten verkottumista EU:ssa ja ehdokasmaissa, itäisen kumppanuuden maissa ja Länsi-Balkanin kumppanimaissa (7) sekä muissa kolmansissa maissa, joiden kanssa EU on tehnyt joko assosiaatio- tai yhteistyösopimuksen, asiaankuuluvien EU:n rahoitusohjelmien avustuksella.

PYYTÄVÄT JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA NÄIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA

— tarjoamaan kaikille nuorille sekä nuorisotyöntekijöille mahdollisuuden rajatylittävään liikkuvuuteen, muun muassa vapaaehtoistyöhön kansalaisyhteiskuntasektorilla, poistamalla esteitä ja toteuttamalla tukitoimenpiteitä kiinnittäen erityistä huomiota heikommassa asemassa oleviin nuoriin;

— rohkaisemaan nuorten sitoutumista solidaarisuustoimiin edistämällä tukiohjelmia ja pyrkimään EU:n täydentävyyteen ja synergioihin EU:n rahoitusvälineiden sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten ohjelmien välillä;

— edistämään aktiivisesti nuorten ja nuorisojärjestöjen osallistumista asiaankuuluvien EU:n rahoitusohjelmien suunnitteluun, toimeenpanoon ja arviointiin;

— jakamaan parhaita käytäntöjä ja jatkamaan sellaisten tehokkaiden järjestelmien kehittämistä, joilla voitaisiin validoida ja tunnustaa epävirallisella ja arkioppimisella hankittu osaaminen, solidaarisuus- ja vapaaehtoistoimet mukaan luettuina, ja jatkamaan siten epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa.

c. Vaikutusmahdollisuudet

Nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisellä tarkoitetaan sitä, että heitä kannustetaan ottamaan vastuu omasta elämästään. Tämä edellyttää tarvittavia voimavaroja, välineitä sekä ympäristöä, jossa ollaan valmiita kiinnittämään asianmukaista huomiota nuorten näkemyksiin. Nykypäivänä nuoret kohtaavat kaikkialla Euroopassa monenlaisia haasteita. Näitä ovat esimerkiksi vaikeudet käyttää omia sosiaalisia oikeuksiaan, sosiaalinen syrjäytyminen ja syrjintä sekä valeuutisista ja propagandasta aiheutuvat uhat.

Näiden haasteiden käsittelemiseksi ja siten nuorten vaikutusmahdollisuuksien aidon lisäämisen mahdollistamiseksi on kehitettävä yhteistyössä politiikkoja, joilla voidaan ottaa huomioon nuorten erityistilanne ja siten parantaa nuorten elämää EU:ssa.

Tässä yhteydessä nuorisotyö kaikissa eri muodoissaan voi edesauttaa vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä: Nuorisotyöstä on ainutlaatuista hyötyä nuorille heidän siirtyessään aikuisuuteen (8), se tarjoaa nuorille turvallisen ympäristön kasvattaa itseluottamusta ja oppia epävirallisessa yhteydessä. Nuorisotyön tiedetään opettavan nuorille keskeisiä yksilöllisiä, ammatillisia ja yrittäjyystaitoja, kuten yhteistyön tekemistä, johtajuutta, monikulttuurisia taitoja, projektinhallintaa, ongelmanratkaisukykyä ja kriittistä ajattelua. Joissakin tapauksissa nuorisotyö on väylä koulutukseen tai työelämään, ja näin ollen se ehkäisee syrjäytymistä.

Näiden hyötyjen saamiseksi on nuorisotyön avulla hankitun epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista tarvetta laajentaa, sillä se olisi erityisen hyödyllistä niille, joilla on vain vähäistä muodollista pätevyyttä, ja se parantaisi heidän työllistyvyyttään. Tunnustamista voidaan parantaa järjestelmällisemmällä laatutyökalujen käytöllä.

PYYTÄVÄT JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA NÄIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA

— kehittämään ja panemaan toimeen eurooppalaisen nuorisotyöohjelman nuorisotyön laadun, innovaatioiden ja tunnustamisen takaamiseksi. Kaiken potentiaalin käyttöön ottamiseksi on hyödynnettävä nuorten edustajien, nuorisojärjestöjen, nuorisotyöntekijöiden ja tutkijoiden asiantuntemusta. Olisi myös pyrittävä lisäämään synergiaa Euroopan neuvoston tällä alalla tekemän työn kanssa;

— tukemaan laadukasta nuorisotyön kehittämistä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla, muun muassa tämän alan politiikan kehittämistä, nuorisotyöntekijöiden koulutusta, oikeudellisten kehysten vahvistamista ja riittävää voimavarojen kohdentamista;

— tukemaan nuorisotyötoimintaa kaikilla tasoilla, muun muassa ruohonjuuritasolla, ja tunnustamaan, että nuorisojärjestöt tarjoavat osaamisen kehittämistä ja sosiaalista osallisuutta nuorisotyö- ja epävirallisten koulutustoimien avulla ottaen samalla huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset toimet tällä alalla;

— luomaan ja kehittämään aina, kun se vain on mahdollista, helposti saavutettavia nuorten asiointipisteitä, jotka tarjoavat monenlaisia palveluja ja/tai tietoa, muun muassa rahoitusneuvontaa sekä uraa, terveyttä, ihmissuhteita ja koulutus-, kulttuuri- ja työllisyysmahdollisuuksia koskevaa neuvontaa ja tukea.

PYYTÄVÄT NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA NÄIDEN TOIMIVALLAN PUITTEISSA

3. Tekemään yhteistyötä välineiden ja hallinnon pohjalta

Jotta EU:n nuorisostrategia voitaisiin panna tosiasiallisesti toimeen koko EU:ssa ja jäsenvaltioissa, tarvitaan konkreettisia välineitä. EU:n nuorisostrategian tavoitteiden saavuttamiseksi käytetään seuraavia toimenpiteitä tapauksen mukaan paikallisella, alueellisella, kansallisella, Euroopan ja globaalilla tasolla:

a. Näyttöön perustuva nuorisoalan päätöksenteko ja tietämyksen kehittäminen: EU:n nuorisopolitiikan tulisi olla näyttöön perustuvaa ja kytketty nuorten todellisiin tarpeisiin ja tilanteisiin. Tämä edellyttää jatkuvaa tutkimusta, tietämyksen kehittämistä sekä nuorten ja nuorisojärjestöjen tavoittamista. Nuoria koskevien eriteltyjen tietojen kerääminen on erityisen tärkeää, jotta edistettäisiin erilaisten nuorisoryhmien, erityisesti heikommassa asemassa olevien nuorten tarpeiden ymmärtämistä. Näyttöön perustuva päätöksenteko tulisi toteuttaa Youth Wiki -verkoston, nuorisoalan tutkimusverkostojen sekä kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston, OECD:n ja muiden elinten, muun muassa nuorisojärjestöjen kanssa käydyn yhteistyön tuella.

b. Keskinäinen oppiminen ja tietojen jakaminen: Jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja asiaankuuluvien sidosryhmien välisen keskinäisen oppimisen tulisi olla keino edistää nuorisopolitiikkaa sekä ydin- että monialaisilla aloilla. Asiantuntijaryhmät jatkavat politiikan ohjauksen ja käytännön välineiden kehittämistä sekä hyvien käytäntöjen jakamista. Strategia tarjoaa keskinäiseen oppimiseen uusia välineitä, kuten vertaisarviointia ja vertaisneuvontaa, korkean tason foorumeita, analyyseja ja tutkimuksia koko EU:n nuorisostrategian prioriteettien ja kolmivuotisten työsuunnitelmien mukaisesti. Siinä pyritään saavuttamaan järjestelmällisempi ote laadukkaaseen nuoria koskevaan tietoon, nuorten tavoittamiseen sekä tiedon jakamiseen olemassa olevien verkostojen pohjalta.

c. Osallistava hallinto: Jotta nuorille annettaisiin mahdollisuus olla oman elämänsä asiantuntijoita, on keskeisen tärkeää varmistaa, että nuoret ja heitä edustavat järjestöt osallistuvat EU:n nuorisostrategian toimeenpanon eri vaiheisiin. Osallistuminen lisää nuorten ja heidän huolenaiheidensa näkyvyyttä, ja lisää myös nuorisopolitiikan päättäjien näkyvyyttä nuorten silmissä. Osallistumisella pyritään myös lisäämään nuorisopolitiikkojen legitimiteettiä ja niiden merkityksen tunnustamista. Jotta voitaisiin luoda pohja säännölliselle kansalaisvuoropuhelulle, annettaisiin sidosryhmille suurempi rooli strategian toimeenpanon koordinoinnissa, tarjottaisiin mahdollisuus vaihtaa tietoja toimista ja niiden tuloksista, EU:n nuorisostrategia-alusta pyrkii helpottamaan strategian toimeenpanon osallistavaa hallintoa ja koordinointia. Komissiota pyydetään järjestämään erityiskokouksia, joissa tapauksen mukaan EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansallisten Erasmus+-toimistojen ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen, nuorisojärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten edustajat voivat kokoontua.

d. EU-ohjelmien ja -rahastojen hyödyntäminen: Strategialla edistetään EU-ohjelmien ja -rahastojen, kuten Erasmus+-ohjelman, Euroopan solidaarisuusjoukkojen, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, Horisontti 2020 -aloitteen, johon sisältyvät Marie Skłodowska-Curie -toimet, Luova Eurooppa -ohjelman sekä näiden seuraajien, tehokasta käyttöä. Jäsenvaltioita kehotetaan tutkimaan synergiaetuja rahoituslähteiden välillä EU:n tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla.

e. EU:n rahoituksen seuranta: Nuoria koskevien EU-toimien avoimuuteen tulisi kuulua EU:n nuoriin käyttämien menojen seuranta hyödyntämällä tarvittaessa nykyisiä mekanismeja.

f. EU:n nuorisostrategiasta tiedottaminen: Ottaen huomioon, että nuorisoalan päätöksentekoon osallistuu erilaisia sidosryhmiä, on tärkeää tiedottaa EU:n nuorisostrategian tarkoituksesta ja sisällöstä kattavasti ja nuorisoystävällisellä kielellä. EU:n nuorisostrategia voi yhdessä eurooppalaisten nuorisotavoitteiden kanssa antaa suuntaa nuorisopolitiikan laatimiseen läheisesti osallistuville henkilöille sekä alan ulkopuolisille toimijoille luomalla uuden ja myönteisen narratiivin EU:n nuorisopolitiikasta ja eurooppalaisesta nuorisotyöstä.

g. Tulevien kansallisten toimien suunnitelma (9): Tulevien kansallisten toimien suunnitelman (FNAP) tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille mahdollisuus esitellä prioriteettinsa vapaaehtoiselta pohjalta EU:n nuorisostrategian mukaisesti. Tavoitteena on lisätä nuorisopolitiikkojen toimeenpanon läpinäkyvyyttä alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla. Tämän ansiosta voitaisiin tunnistaa asiaankuuluvat kumppanit keskinäisen oppimisen toimia varten, ja siten vastata jäsenvaltioiden yksilöllisiin tarpeisiin. Hallinnollisten lisärasitteiden välttämiseksi FNAP-suunnitelmien tulisi perustua nykyisiin kansallisen nuorisopolitiikan kehyksiin ja kansallisiin nuorisostrategioihin.

h. EU:n nuorisodialogi (10): Nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa käydyn jäsennellyn vuoropuhelun tulosten pohjalta aiotaan ottaa käyttöön uusi EU:n nuorisodialogi, jolle annetaan tarvittavat välineet ja jonka tavoitteena on saada useammat päättäjät ja nuoret – erityisesti ne, joita ei kuunnella ja/tai jotka ovat heikommassa asemassa – osallistumaan päätöksentekoprosesseihin ja EU:n nuorisostrategian toimeenpanoon tukemalla heidän sitoutumistaan ja poliittista osallistumistaan EU:ssa ja koko yhteiskunnassa. Lisäksi EU:n nuorisodialogin kansallisten työryhmien ja Euroopan komission välillä tulisi järjestää säännöllisemmin näkemysten vaihtoa.

i. EU:n nuorisokoordinaattori: Neuvosto on tyytyväinen aikomukseen perustaa Euroopan komissioon EU:n nuorisokoordinaattori. Tarkoituksena on parantaa monialaista yhteistyötä sekä nuorisoasioita koskevan tietämyksen kehittämistä ja vaihtoa Euroopan komission yksiköissä. EU:n nuorisokoordinaattorin tulisi työskennellä tiiviissä yhteistyössä eri sidosryhmien kanssa, jotta varmistettaisiin johdonmukainen nuorille suunnattu viestintä.

j. Nuorille suunnattu tiedotus ja tuki: Nuorten tasaveroisia mahdollisuuksia saada laadukasta tietoa oikeuksistaan, mahdollisuuksista, nuorisopalveluista ja nuorille tarkoitetuista EU:n ohjelmista voidaan edistää tarjoamalla riittävästi laadukkaita nuorisotiedotuspalveluja ja -foorumeita kaikilla tasoilla, muun muassa Euroopan nuorisoportaalin avulla ja Euroopan laajuisten järjestöjen tuella.

k. EU:n nuorisoalan työsuunnitelmat: EU:n nuorisostrategian yhteydessä noudatetaan kolmivuotisia työskentelyjaksoja, ja ne ulottuvat kahdelle puheenjohtajakolmikon kaudelle. Kunkin työskentelyjakson prioriteetit ja toimet esitellään EU:n nuorisoalan työsuunnitelmissa. Neuvosto vahvistaa EU:n työsuunnitelmat yhdessä komission kanssa. Ensimmäinen työsuunnitelma laaditaan vuosiksi 2019–2021 (11). Suunnitelmien tulisi perustua strategian ohjaaviin periaatteisiin ja prioriteetteihin, ja nuorisokysymyksiä tulisi käsitellä muissa neuvoston kokoonpanoissa ja asiaankuuluvien politiikka-alojen valmisteluelimissä.

l. Seuranta, raportointi ja arviointi: Jotta politiikan koordinoinnin edistymistä voitaisiin tarkistaa ja helpottaa, saavutettua edistymistä olisi seurattava määräajoin. Hyvät käytännöt ja niiden siirrettävyyttä koskevat edellytykset olisi määritettävä, jotta voidaan helpottaa jäsenvaltioiden välistä keskinäistä oppimista. Komissio raportoi EU:n nuorisostrategian toimeenpanosta joka kolmas vuosi, muun muassa jäsenvaltioilta ja Youth Wiki -verkostosta saatujen tietojen perusteella. Youth Wiki -verkoston avulla saadaan edelleen tietoja kansallisten nuorisopolitiikkojen kehityksestä. EU:n tasolla nuorisojärjestöt ja muut asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat tiiviisti edistymisen seurantaan EU:n strategia-alustan avulla. EU:n nuorisoindikaattorikokoelmaa voidaan käyttää nuorten kokonaistilanteen seurantaan jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota pyydetään tarkistamaan indikaattorikokoelma ensimmäisenä vuonna EU:n nuorisostrategian hyväksymisen jälkeen. Voitaisiin myös laatia jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien alojen tarpeisiin sovitettuja määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita ja vertailuarvoja, joiden avulla voitaisiin verrata parhaita käytäntöjä ja strategian toimeenpanon seurantaa. Vuodesta 2019 alkaen olisi laadittava EU:n rahoittamista tutkimushankkeista katsaus, jossa esitellään nuorisopolitiikan alalla saavutetut merkittävimmät tulokset.

m. Väliarviointi: Neuvosto toteuttaa EU:n nuorisostrategian väliarvioinnin arviointiraportin perusteella, jonka komission on määrä toimittaa viimeistään 31. joulukuuta 2023. Siinä arvioidaan tarpeen mukaan tätä päätöslauselmaa vuonna 2024, jotta sitä voitaisiin mukauttaa mahdollisten uusien kehityssuuntausten ja tarpeiden pohjalta.

(1) Neuvoston päätöslauselma nuorisoalan uudistetuista puitteista (2010–2018).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista (27. kesäkuuta 2002).

(2) Eurofound – Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs

(3) Asiakirja 9264/18 ADD 2 – osat 1–7.

(4) Komission tiedonanto ”Investointi Euroopan nuorisoon” (COM(2016) 940), neuvoston päätelmät nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön strategisista näkymistä vuoden 2018 jälkeiselle kaudelle, toukokuu 2017.

(5) Asiakirja 9264/18 + ADD 1–8 – COM(2018) 269 final.

(6) Lisätietoja ks. liite 1: Nuorisoasioita koskeva EU:n vuoropuhelu.

(7) https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en

(8) Asiantuntijaryhmä ”Nuorisotyön sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen panoksen määrittely nuorten kohtaamien haasteiden käsittelemisessä, erityisesti koulutuksesta työelämään siirtymisen yhteydessä”. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf

(9) Lisätietoja ks. liite 2: Tulevien kansallisten toimien suunnittelu.

(10) Lisätietoja ks. liite 1: Nuorisoasioita koskeva EU:n vuoropuhelu.

(11) Lisätietoja ks. liite 4: EU:n nuorisoalan työsuunnitelma 2019–2021.